# data[].attributes.body
Portfolions främsta uppgift att beskriva och dokumentera inlärnings processen och synliggöra lärandeprocess.
Bedömningen kan vara som en bilaga.
Skall alla portfolion se lika ut för alla elever?
Även inom alla undervisningsformer dvs även för de som läser inom verksamhetsområden och inom allmännundervisning, och inom sjukhusundervisningen.
Förslagsvis kunde formen se lika ut men innehållet blir olika beroende på vilken undervisningsform man studerar enligt.
Hur mycket tid kommer vi att sätta på  detta. Vad är lärarens roll?

Genom Sites kunde klassläraren förslagsvis dela eleven portfölj med ämneslärarna.
Detta läsår fyller varje lärare i de processer som är aktuella, för att sedan utvecklas vidare under följande läsår. Ingående diskussioner om hur och vad i lärostigen under  läroprocessen skall dokumenteras.
30.10 Tisdag kl 14.15 bygger vi upp Classroom, Sites, lärendemålen, verksamhetsområden- allmänna mål, portfoliobottnet, olika verktyg under gemensamt lärarmöte.

Delades info om hur överföra foton till Portfolio plattformen.

# data[].attributes.body
Hur gör vi dem

# data[].attributes.body
Hur ska språkundervisningen (i finska) se ut för att eleverna ska kunna och våga använda sig av språket i praktiken?

- Skriftspråklig och talspråklig finska parallellt

Hur knyter man samman dem?

- Språkduscha i färdighetsämnen

Har lärarna tillräckliga språkkunskaper för detta?

-> Man behöver kanske inte kunna perfekt finska för att undervisa på finska: 1) Målet är att eleverna hör finska, lär sig förstå finska och använder finska i praktiska situationer 2) "Våga tala finska även om du inte talar det perfekt"

Svenskspråkig skola - viktigt också att utveckla modersmålet och uppmuntra eleverna att använda svenskan. Var drar vi gränserna? Raster/korridorer? (Skillnaden afi- och mofi-elever)

- Lärmiljöer:

Gå till affären, till biblioteket

Ge uppdrag (seppo?)

# data[].attributes.body
Bollar för stora i ett klassrum?

Vägguttrymme är ett problem, eftersom en stor del försvinner med saneringen. Går att lösa med flyttbara skärmar.

Filtskärmar praktiska. De ger mera arbetsro i de små klassrummen.

Höj- och sänkbara bord behövs i flera klassrum.

En liten amfiteater får plats, men en större (med grottor) får inte plats.

# data[].attributes.body
* elevens egen aktivitet på fritiden
* gemensam uppvärmning och efter det har eleverna fått välja vad de vill göra (högstadiet)
* Seppo- spelet kunde användas, önskan om att få tid att implementera det
* diskussion om pojk- och flickgrupper
* lektionerna borde ordnas parallelt (flickor och pojkar)
* portfoliobiten i gymnastiken är svår
*intervallövningarna får eleverna att springa mera
* bedömningen: excel-dokument som läraren fyller i efter varje timme, används som grund för bedömningen (färdighet och arbete)
* diskussion om utrustningen, utrymmesbrist påverkar, små förråd etc.
* diskussion om gruppstorlekar
* kvällsanvändningen fungerar helt bra
* Move- mätningarna: inte mycket samarbete med hälsovårdaren
* diskussion om turneringar
* självutvärdering/ kamratutvärdering
* diskussion om bedömningen: för höga vitsord idag, skalan är snäv (väldigt sällan får man en 7a), 80% av eleverna ligger i nivån 8-9.

# data[].attributes.body
Utmaning att komma på konkreta förslag på HUR man kan jobba helhetsskapande med engelskan i högstadiet...

I Botby jobbar t.ex. niorna med CV och arbetssökning i finska & modersmål före praon. Engelskan kunde bra vara med t.ex. i form av en rekryteringsmässa.
Åk 7 jobbar med Jorden rund där flera olika ämnen är inkopplande, även engelskan (resa till Nordamerika, packa väskan, meeting people, culture...).

# data[].attributes.headline
Hur motivera eleverna att läsa språk? Lektionspositionerna spelar stor roll. Språk har en tendens att placeras först eller sist på dagen. Timfördelningen fungerar inte optimalt. Hellre kortare lektioner flera gånger i veckan än en gång i veckan största delen av skolåret.

# data[].attributes.subject
Hur motivera eleverna att läsa språk? Lektionspositionerna spelar stor roll. Språk har en tendens att placeras först eller sist på dagen. Timfördelningen fungerar inte optimalt. Hellre kortare lektioner flera gånger i veckan än en gång i veckan största delen av skolåret.

# data[].attributes.body
Ett problemområde med helhetsskapande undervisning med specifika temaområden är att språk tenderas att glömmas bort.

Vad är kriterierna för helhetsskapande undervisning?
Jobbet med helhetsskapande undervisning som staden kräver att skall ske två gånger per läsår är för ofta, i och med att de flesta lärare ändå alltid jobbar helhetsskapande.

# data[].attributes.headline
Infomöte om II-stadiet och den gemensamma ansökan

# data[].attributes.subject
Infomöte om II-stadiet och den gemensamma ansökan

# data[].attributes.body
Problem:  I år arrangeras inte ett gemensamt infomöte för stadens nior samt deras vårdnadshavare om II-stadiets utbildningar!
Lösningsförslag:
Alla skolor kommer i år att ha sitt infomöte för sig själva, i sina egna skolor. Problemet är att gymnasierna inte har visat något större intresse av att medvrka på våra infomöten, vilket vore viktigt för att få vårdnadshavarna att intressera sig attdelta på infomötena.

# data[].attributes.headline
Olika sätt att rätta uppgifter, texter, förhör etc. (Eng)

# data[].attributes.subject
Olika sätt att rätta uppgifter, texter, förhör etc. (Eng)

# data[].attributes.body
- eleverna rättar varandras
- kahoot som förhör, man får svaren till eposten
-  de skriver rent sina rättade texter

# data[].attributes.body
Här är t.ex. slöjd-och bildportfolon från slöjd.nu

# data[].attributes.headline
Stor utmaning att differentiera i undervisningen i engelskan!

# data[].attributes.subject
Stor utmaning att differentiera i undervisningen i engelskan!

# data[].attributes.body
Vi önskar nivågruppering!!!
Varje elev skulle få jobba på sin nivå och kunna trappa upp enligt egen förmåga. De svaga skulle få hjälp med det de behöver öva och de starka skulle få den utmaning de behöver. Det skulle även underlätta för läraren.

# data[].attributes.headline
Vi diskuerade målen och bedömningen  i  i historia . Öppnat upp kriterierna för vitsordet 8.

# data[].attributes.subject
Vi diskuerade målen och bedömningen  i  i historia . Öppnat upp kriterierna för vitsordet 8.

# data[].attributes.body
Delat med oss av idéer kring undervisning.
Vi träffas och planerar vidare 26.11 i Hoplax.

# data[].attributes.body
- Vi behöver öppna diskussionen om ansvarsfrågor då vi rör oss ute på stan med eleverna
- tjänstetelefon?
- extra resurs
- långsiktiga planeringen viktig kring samarbete, tex. i samarbete med schemaläggning/timfördelningen
- sammanställa en idébank för lyckade projekt (årskursvis)

# data[].attributes.body
Utmaning: Bearbetning av spanskans läroplan, finns endast den allmänna
Förslag: Den bör göras

# data[].attributes.headline
Efter indelning enligt stadium: Speciallärare åk 7-9

# data[].attributes.subject
Efter indelning enligt stadium: Speciallärare åk 7-9

# data[].attributes.body
Allmänt tips: På facebook finns en grupp som heter "Erkkamaikat" för speciallärare.

Diskussion om S2-elever och övriga elever med svag svenska. Hur fungerar trestegsstödet i relation till dem?

- Bedömningen för S2: man måste inte ha ett sifferbetyg innan åk 9
- Utgå från läroplansgrunderna och gör upp en S2-plan och tyngdpunktsområden (=klassläraren/ämnesläraren avgör vad som är viktigast att kunna och vad som kan skalas bort inom allmän läroplan)

***

Övrigt:
Allmänt om matematiktest. Fungerar inte just nu på våra datorer. Det kommer ett nytt test inom två år, också på svenska. Norsen har gjort MAOL:s test för åk 7. Ger en viss fingervisning om nivån och eventuella luckor.

# data[].attributes.body
Frustrerande att höra hur viktig musiken är för hjärnans utveckling samtidigt som det känns att ämnet skyfflas ut till sidolinjen när man delar ut pengar eller gör planer för framtiden. Undervisningsutrymmet borde vara tillräckligt stort (musik och rörelse), akustiskt lämpligt, med adekvat utrustning bla. instrument och ljudåtergivning. för att inte äventyra elevers/lärares hälsa. Se Juha Unkaris utredning om musiksalens utrustning
https://www.oph.fi/julkaisut/2012/musiikin_opetustilojen_suunnitteluopas
Om inte annan lösning finns -->> barack på gården!

Om utrymmet är dimensionerat för 16 elever kan man inte undervisa grupper på 22-24 elever. Blir en hälso- och säkerhetsrisk.

Arbetsergonomi borde beaktas bättre, bla. inte ståpiano utan digitalt piano eller flygel, musiklärare skall inte behöva bära sin utrustning från klass till klass! Nya lärare/vikarier bör informeras om rättighet till hörselskydd!

Kan inte fullfölja läroplanen utan ordentligt utrymme och utrustning.

Elevernas rätt till musik, om 10 min av lektionstid går till att "bygga" utrymmet får eleven inte den mängd musik hen har rätt till (redan få vktimmar)

10€/elev/läsår/ämne, stämmer det?? Vi vill ha klar årsbudget.

Akustikmätningar och -plattor i klassen för att skydda hörseln.

följande skolor har ingen musiksal:
Brändö
Cygneus
Kottby
Kårböle
Toppan
Staffansby
Månsas

# data[].attributes.body
frågeställning från annat forum: borde elever med S2 ha ett eget trestegssystem? Iofs kan man ju ha en plan för lärande då man har S2

strategier för särskilt  begåvade elever (gäller ca 5% av eleverna). Borgåmodellen: man har börjat strukturera upp en handlingsplan. Finns också mer info på regionförvaltningesverkets sida. https://www.avi.fi/documents/10191/10173227/31.8.18_Åsa_Haglund/c842a308-740f-425c-afaa-769d02daaf40

S2 lärarna gör en S2-plan (plan för lärande), kommer under övriga dokument i Wilma. Ämnesläraren gör planen, inte klassläraren (som i vanliga fall har ansvaret). S2-läraren gör planen som gäller svenskan, inte för andra ämnen. Dock handleder ämnesläraren klassläraren i arbetet.

Tyngdpunktsområdena ska vila på läroplansgrunderna, inte på skolans egen plan. Finns utrymme att tolka GGL och formulera konkreta mål därefter. Vid planering av undervisningen ska läraren fråga sig: vad ska eleven lära sig under följande lektion och HUR uppnår eleven det (inte enligt vilket stycke vi ska läsa nu). Mer målinriktat, alltså formulera konkreta mål: vad ska eleven bemästra och vad motsvarar vitsordet 8? Problem: en klasslärare har stor makt att välja vad som är viktigt i en lärokurs, kan variera stort. I Vanda, Helsinge har de tex kriterier både för vitsord fem och åtta. Fundering: Är individuella tyngdpunktsområden orättvist då alla inte har det?

Utmaningen med att det inte finns förberedande undervisning är att t.ex. diplomaters barn ofta kommer in mitt i ett läsår. Tips för klasslärare att inte ta så mycket stress det första året, bara låta eleven vara med och ta in.

Det är utmanande att veta när en elev med ett annat modersmål har inlärningssvårigheter.

Resurscentret har på g ett material för att ta emot nyinflyttade till skolorna. Man kan kontakta Johanna Karlsson på SVES om man behöver material.

Diskussion kring tyngdpunktsområden. Oklart för lärare hur man ska ställa målen, klasslärare kanske inte alltid tar sig den tiden som behövs för att formulera mål.

# data[].attributes.body
Två fjuttiga timmar i veckan av engelska (åk 7-9) räcker ingenstans... :-(

# data[].attributes.body
Tidsbrist, bedömning, nivåskillnader, läroböcker