# data[].attributes.headline
Рефракторы (линзовые телескопы)

# data[].attributes.subject
Рефракторы (линзовые телескопы)

# data[].attributes.body
Рефрактори - це перші телескопи, винайдені людиною. У такому телескопі за збір світла відповідає двоопуклої лінзи, яка виступає в ролі об'єктива. Її дія будується на основному властивості опуклих лінз - ламанні світлових променів і їх зборі в фокусі. Звідси і назва - Рефрактори (від латинського refract - заломлювати).

# data[].attributes.headline
Переваги рефракторів:

# data[].attributes.subject
Переваги рефракторів:

# data[].attributes.body
- Проста конструкція, легкість в експлуатації, надійність;

- Швидка термостабилизация;

- Невимогливість до професійного обслуговування;

- Ідеальний для дослідження планет, Місяця, подвійних зірок;

- Чудова передача кольору в апохроматичні виконанні, хороша - в Ахроматична;

- Система без центрального екранування від діагонального або вторинного дзеркала. Звідси висока контрастність зображення;

- Відсутність повітряних потоків в трубі, захист оптики від бруду і пилу;

- Цілісна конструкція об'єктива, що не вимагає регулювань з боку астронома.

# data[].attributes.body
- Висока ціна;

- Велика вага і габарити;

- Невеликий практичний діаметр апертури;

- Обмеженість в дослідженні тьмяних і невеликих об'єктів в далекому космосі.

# data[].attributes.headline
Достеменно невідомо ім'я людини, який першим винайшов телескоп. Відомо, що в XVI столітті намагався винайти телескоп Леонардо да Вінчі, однак ніяких письмових доказів не збереглося. Деякі вчені виявили перші згадки про телескоп в працях англійського філософа Роджера Бекона, який проживав в XIII столітті. На цій підставі вони стверджують, що він був першим винахідником телескопа. У своїй «Діоптриці» Декарт стверджує, що зорову трубу зовсім випадково винайшов на початку XVII століття в Нідерландах Яків Меціус - людина, далека від науки. Незалежно від Меціуса свій варіант підзорної труби представив в 1608 році бельгійський майстер з виготовлення окулярів Іоанн Ліпперсгейм. Створена ним підзорна труба дозволяла спостерігати за віддаленими предметами. 

# data[].attributes.subject
Достеменно невідомо ім'я людини, який першим винайшов телескоп. Відомо, що в XVI столітті намагався винайти телескоп Леонардо да Вінчі, однак ніяких письмових доказів не збереглося. Деякі вчені виявили перші згадки про телескоп в працях англійського філософа Роджера Бекона, який проживав в XIII столітті. На цій підставі вони стверджують, що він був першим винахідником телескопа. У своїй «Діоптриці» Декарт стверджує, що зорову трубу зовсім випадково винайшов на початку XVII століття в Нідерландах Яків Меціус - людина, далека від науки. Незалежно від Меціуса свій варіант підзорної труби представив в 1608 році бельгійський майстер з виготовлення окулярів Іоанн Ліпперсгейм. Створена ним підзорна труба дозволяла спостерігати за віддаленими предметами. 

# data[].attributes.headline
 Винахід не могло залишити без уваги видатного фізика і астронома Галілео Галілея. У 1609 році Галілей сконструював зорову трубу, що складалася з свинцевого трубки і двох скляних лінз на її кінцях. З одного боку лінзи були плоскі, зате з іншого - одна лінза була увігнута, а інша - опукло-сферична. Хоча Галілей і не був винахідником зорової труби, він перший створив її на науковій основі, використовуючи відомі оптиці знання. Він створив потужний інструмент для подальших наукових досліджень і відкриттів. Правда, Галілей називав свій винахід «окуляром». «Телескопа» його вперше назвав філолог Демесіані, що перекладається з грецької, як «дивлюся в далечінь». 

# data[].attributes.subject
 Винахід не могло залишити без уваги видатного фізика і астронома Галілео Галілея. У 1609 році Галілей сконструював зорову трубу, що складалася з свинцевого трубки і двох скляних лінз на її кінцях. З одного боку лінзи були плоскі, зате з іншого - одна лінза була увігнута, а інша - опукло-сферична. Хоча Галілей і не був винахідником зорової труби, він перший створив її на науковій основі, використовуючи відомі оптиці знання. Він створив потужний інструмент для подальших наукових досліджень і відкриттів. Правда, Галілей називав свій винахід «окуляром». «Телескопа» його вперше назвав філолог Демесіані, що перекладається з грецької, як «дивлюся в далечінь». 

# data[].attributes.headline
У 1610 році видатний німецький астроном і математик Йоганн Кеплер удосконалив конструкцію астрономічної зорової труби, об'єктив і окуляр якої були двоопуклими.  Удосконаленням телескопів-рефлекторів займався російський вчений М. В. Ломоносов. Він створив телескоп-рефлектор, а також «ночезрітельная трубу», яка дозволяла вести в нічний час спостереження.

# data[].attributes.subject
У 1610 році видатний німецький астроном і математик Йоганн Кеплер удосконалив конструкцію астрономічної зорової труби, об'єктив і окуляр якої були двоопуклими.  Удосконаленням телескопів-рефлекторів займався російський вчений М. В. Ломоносов. Він створив телескоп-рефлектор, а також «ночезрітельная трубу», яка дозволяла вести в нічний час спостереження.

# data[].attributes.headline
Рефлектори (дзеркальні телескопи)

# data[].attributes.subject
Рефлектори (дзеркальні телескопи)

# data[].attributes.body
Назва дзеркальних телескопів - рефлекторів походить від латинського слова reflectio - відображати. Даний прилад являє собою телескоп з об'єктивом, в ролі якого виступає увігнуте дзеркало. Його завдання - збирати зоряне світло в єдиній точці. Помістивши в даній точці окуляр, можна побачити зображення.

# data[].attributes.headline
Переваги рефлекторів

# data[].attributes.subject
Переваги рефлекторів

# data[].attributes.body
- Доступна ціна;

- Мобільність і компактність;

- Висока ефективність при спостереженні тьмяних об'єктів в глибокому космосі: туманностей, галактик, зоряних скупчень;

- Максимально яскраві і чіткі зображення з мінімальним спотворенням.

- Хроматична аберація зведена до нуля.

# data[].attributes.body
- Розтяжка вторинного дзеркала, центральне екранування. Звідси низька контрастність зображення;

- Термостабілізація великого скляного дзеркала займає багато часу;

- Відкрита труба без захисту від тепла і пилу. Звідси - низька якість зображення;

- Потрібно регулярна колімація і юстирування, які можуть втрачатися під час використання або перевезення.

# data[].attributes.headline
Радіотелескопи

# data[].attributes.subject
Радіотелескопи

# data[].attributes.body
Для дослідження космічних об'єктів в радіодіапазоні застосовують радіотелескопи. Основними елементами радіотелескопів є приймаюча антена і радіометр - чутливий радіоприймач, перебудовується за частотою, і приймаюча апаратура. Оскільки радіодіапазон набагато ширше оптичного, для реєстрації радіовипромінювання використовують різні конструкції радіотелескопів, в залежності від діапазону.

# data[].attributes.headline
Космічні телескопи

# data[].attributes.subject
Космічні телескопи

# data[].attributes.body
Земная атмосфера хорошо пропускает излучения в оптическом (0,3—0,6 мкм), ближнем инфракрасном (0,6—2 мкм) и радио (1 мм — 30 м) диапазонах. Однако с уменьшением длины волны прозрачность атмосферы сильно снижается, вследствие чего наблюдения в ультрафиолетовом, рентгеновском и гамма диапазонах становятся возможными только из космоса.

# data[].attributes.headline
Брессер — Германия

# data[].attributes.subject
Брессер — Германия

# data[].attributes.headline
НПЗ — Россия

# data[].attributes.subject
НПЗ — Россия

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Интересные факты для детей и взрослых обо всем в картинках и фото

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
За сотни лет с момента изобретения телескопы сильно изменились. С изобретением, эволюцией этой техники и ее применением на Земле и в космосе связаны интересные факты о телескопах.

1. "Хаббл" находится на орбите Земли с 1990 года, уже прошел 5 млрд. км и сделал 1,2 млн. наблюдений за небесными телами - это самый эффективный и продуктивный из аппаратов, сделанных человеком. Он помог вычислить возраст вселенной, обнаружить присутствие темной материи, найти новые планеты, звезды и галактики.

2. Особый вид телескопа - радиотелескоп, который не строит визуальные изображения, а улавливает излучения, идущие от космических объектов. Антенны и радиометры следят за заданным объектом, регистрируют волны и преобразуют данные в удобную для обработки форму.

3. В книгу рекордов Гиннеса попал российский "Радиоастрон" - орбитальный радиотелескоп, как самый большой в мире. Диаметр его антенны - 10 метров, с помощью "Радиоастрона" стало возможным уточнять данные о галактиках, нейтронных звездах, квазарах, межзвездной среде.

4. Сегодня самый большой наземный телескоп находится на Гаваях, на вершине потухшего вулкана Мауна-Кеа высотой 4,5 км. Состоит он из двух 10-метровых зеркал, установленных в 85 метрах и работающих в паре, как один аппарат. Обсерватории строят в высокогорье, где атмосфера менее плотная, то есть незначительно преломляет свет и несильно загрязнена, что позволяет делать более четкие снимки.

5. В СССР еще в 1975 году был построен "Большой Телескоп Азимутальный". При создании БТА были использованы только отечественные технологии. 6-метровое зеркало БТА готовили к работе два года, превзойти достижения советских инженеров удалось превзойти американцам спустя 18 лет. Сегодня БТА является самым большим в Евразии.

6. Орбитальный телескоп "Кеплер" - единственная обсерватория, задачей которой является поиск планет, пригодных к жизни. За два года работы "Кеплер" нашел 54 экзопланеты, которые похожи на Землю размером, химическим составом и даже наличием воды.

# data[].attributes.attachment_link.title
Интересные факты о телескопах

# data[].attributes.attachment_link.description
За сотни лет с момента изобретения телескопы сильно изменились. С изобретением, эволюцией этой техники и ее применением на Земле и в космосе связаны интересные факты о телескопах. "Хаббл" находится на орбите Земли с 1990 года, уже прошел 5 млрд. км и сделал 1,2 млн.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 интересных фактов о телескопе Habble

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
телескоп имени джеймса уэбба

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
«джеймс уэбб»

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
обсерватория

# data[].attributes.attachment_link.title
10 невероятных фактов о телескопе "Джеймс Уэбб"

# data[].attributes.attachment_link.description
Правда, было бы здорово, если бы мы смогли увидеть период истории Вселенной, который скрыт от нас? Этим и еще многим другим в скором времени предстоит заняться космическому телескопу имени Джеймса Уэбба.