# data[].attributes.body
Tartu asub Lõuna-Eestis. Tartu on maakonna halduskeskus.

# data[].attributes.body
Tartu asub Emajõe kaldal. Tartu linna saab siseneda 5 põhitee kaudu.

# data[].attributes.body
Punasel kilbil on hõbedane, korrapärastest kividest laotud, sakmetega linnamüür väravaga ja kahe torniga mõlemas otsas. Tornide vahel värava kohal põikasendis kaheterane, sirge, hõbedane mõõk kuldse käepidemega vasakul all ja ristipandult hõbedase võtmega, mille keel pööratud ülespoole.

# data[].attributes.body
Lipu aluseks on Poola valge-punane lipp.Lipu keskel asub Tartu linna vapi suur kujutis.

# data[].attributes.body
https://tartu.ee/et

# data[].attributes.body
Rahvaarv 2000. aastal: 106 280
Rahvaarv 2016. aastal:  93 406

# data[].attributes.body
2400 inimest/km²(2017)

# data[].attributes.body
Tartu esimainimise aastaks loetakse aastat 1030. Läbi aegade on Tartu kandnud nimesid Tarbatu, Dorpat, Dorpt, Dörpt, Derpt, Jurjev jts.  1030. aastal vallutasid linna Kiievi vürsti Jaroslav Targa väed.  1061. aastal vallutasid eestlased Tartu tagasi.   13. sajandi teisel poolel, sõjas Saksa ordu vastu käib Tartu mitu korda käest kätte, kuni jääb 1224. aastal lõplikult sakslastele.   1280. aastatel võetakse Tartu Hansa Liidu liikmeks ning kujuneb õitsvaks kaubalinnaks Pihkva ja Novgorodi kaubateel.  Liivi sõja alguses, 1558. aastal vallutavad Vene väed Tartu, kuniks  1582. aastani, kui vastavalt Jam Zapolski rahulepingule läheb Lõuna-Eesti Poola võimu alla.  Rootsi-Poola sõdades 17. sajandi alguses käib linn korduvalt käest kätte kuni jääb 1625. aastal lõplikult rootslastele.  1632. aastal ülikool, mis saab asutaja Rootsi kuninga Gustav II Adolfi järgi nimeks Academia Gustaviana.  1699. aastal kolib kool teravnenud rahvusvahelise olukorra tõttu Pärnusse, kus tegutseb kuni 1710. aastani.  Põhjasõjas alistub Tartu 1704. aastal Vene vägedele ja Tartu läheb uuesti Vene võimu alla.  Aastatel 1763–1767 ehitatakse Tartu välja kindluslinnana. Paar aastat hiljem ehitatakse raekoda ja kivisild.  1802. aastal taasavatakse Tartu Ülikool saksakeelse keiserliku ülikoolina.  Teaduse kõrval õitseb Tartus saksa üliõpilaselu, Tartut nimetatakse Emajõe Ateenaks.  1876. aastal valmib Tapa-Tartu raudtee, mis tagab raudteeühenduse Tallinna ja Peterburiga. 1887. aastal valmib Valga-Tartu raudtee, mis tagab raudteeühenduse ka Riiaga.  1880. aastate lõpul süveneb venestamine. 1889. aastal muudetakse õppetöö Tartu Ülikoolis venekeelseks.  1893. aastal nimetatakse seni ametlikult Dorpati nime kandnud Tartu Jurjeviks.  1918. aastal langeb Tartu Saksa vägede kätte.  Pärast lühikest bolševike võimutsemist 1918–1919 aastavahetusel vabastavad Eesti väed Tartu. 1919. aasta 1. detsembril avatakse Tartu Ülikool rahvusülikoolina.  2. veebruaril 1920. aastal kirjutatakse Tartus alla rahuleping Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel.  Eesti Vabariigis jääb Tartu eeskätt akadeemilise elu keskuseks, siin ilmub Eesti suurim päevaleht Postimees.

# data[].attributes.body
Tartu Ülikooli peahoone asub Tartu kesklinnas aadressil Ülikooli tänav 18. Peahoone on rajatud endise Maarja kiriku varemetele. Tartu Ülikooli peahoone on üks silmapaistvamaid klassitsistliku arhitektuuri pärleid Eestis. Hoone ehitati 1804–1809 ülikooli arhitekti Johann Wilhelm Krause projekti järgi. Tartu Ülikooli peahoonet on korduvalt restaureeritud. Aastal 2007 uuendati hoone katust, pööningut ja välispiirdeid.

# data[].attributes.body
1906. aastal valmis J. Tõnissoni initsiatiivil ja Eesti rahva majanduslikul toetusel Soome arhitekti A. Lindgreni projekti järgi uus teatrihoone, kauneimaid juugendstiilis hooneid Tartus.  Praegune maja valmis 1967. aastal II maailmasõjas hävinud teatrimaja asemel.

# data[].attributes.body
Tartu linnal on hea asukoht. Emajõe kaldal, mis tähendab et hea veeliiklus laevade ning paatide jaoks. Tartul kui hansalinnal on head tingimused kaubateedeks. Poliitilised väljavaated polnud eriti kiita, sest Tartu käis käest kätte, kuid lõpuks eestlased suutsid ikkagi riigi iseseisvaks muuta.

# data[].attributes.body
Tartu kesklinna on hoonetega kaetud. Kuid mida väljapoole lähed seda hõredamaks hoonestus muutub. Veerikul, Tähtverel, Tamme- ja Annelinnas on vaikus, hooneid pole. Kolm silda.

# data[].attributes.body
Piirid samad, mis esimese vabariigi ajal. Kesklinn on laienenud. Ehitatud on Tamme staadion. Raadi järve juures on suurem asustus. Tammelinn on täitunud paljude majadega. Ropka linnaosa laienenud raudteeeni ja natuke sealt edasi. Ihaste linnaosas vähe maju. Alles on kaks silda, Kivisild hävitati. Tähtveres pole veel maju. Suuremate teede ääres on maju.

# data[].attributes.body
Linna piir on sama, mis Nõukogude ajal. TÜ staadion ehtatud. Ihaste on maju täis ehitatud. 7 silda. Emajõe sillad on tänapäeval allavoolu lugedes järgmised: Kroonuaia sild, Vabadussild, Kaarsild, Võidu sild, Turusild, Sõpruse sild ja Ihaste sild. Kaarsilla asemel oli Kivisild. Ilmatsalu on laienenud. kui minna Kardla ja Vorbuse poole hõreneb hoonestik.