# data[].attributes.body
[…]
A gyerekek egyedül csinálták a feladatot. A gépeken mindenki olyan gyorsan dolgozott, ahogyan tudott. A matekórán nagy volt a ricsaj, be-be kiabáltak a tanárnőnek, amikor kérdezni akartak. Még jó, hogy a feladat fel volt írva a táblára, így aki akart csinálhatta a feladatot. A köznapi kommunikációhoz hasonlóan a tanári instrukció olyan megnyilatkozás, amelyben a felhívó funkció érvényesül: másokat felszólít, cselekvésre ösztönöz. A tanári utasítás azonban több puszta felhívásnál: egyszerre motivál, bemutat és alkalmaztat. Amíg ott voltunk láttunk is erre ötletet. Éva többször elmondta, hogy a szorzás gyakorlása nagyon fontos, a nélkül nem fognak boldogulni.

[…]

# data[].attributes.headline
1. Miben különbözik az 1A és 1B fogalmazás?

# data[].attributes.subject
1. Miben különbözik az 1A és 1B fogalmazás?

# data[].attributes.headline
3. Miért követte el a hibát a szövegíró?

# data[].attributes.subject
3. Miért követte el a hibát a szövegíró?

# data[].attributes.body
Mit nem ért ezen szöveg írója? Ez így plágium

# data[].attributes.body
Részletek ebből a forrásból: Tuba Márta (2012): A kooperatív csoportmunka tanulásirányítása In: Anyanyelv-pedagógia, 4. sz., URL: http://www.anyanyelv-pedagogia.hu/cikkek.php?id=419 Utolsó letöltés: 2015.11.06.

[…]

A társasnyelvészet elméleti keretén belül az új nyelvi-beszédbeli egységet, a szomszédsági párokat, illetve a három részre tagolódó kezdeményezés-válasz-visszacsatolás (KVV) egységet vizsgálták. A hármas szekvenciával mint alapegységgel foglalkozik a pszichológia is: a leggyakrabban ismételt interakciós mintázat, amikor a tanár kérdez – a gyerek válaszol – a tanár értékel (Vörös 2004: 409).

[…]

A tanári utasítások

A köznapi kommunikációhoz hasonlóan a tanári utasítás olyan megnyilatkozás, amelyben a kommunikáció felhívó funkciója érvényesül: másokat felszólít, cselekvésre ösztönöz. A tanári instrukció azonban több puszta felhívásnál: egyszerre motivál, bemutat és alkalmaztat. Szerkezete és tartalmi jegyei függetlenek a feladat tartalmától, annak egyedi vonásaitól. Olyan nyelvi struktúra, amelynek célja a meggyőzés, az, hogy megváltoztassa a tanuló véleményét („Mégis van kedvem ehhez a feladathoz!”), megváltoztassa az észlelését (figyeljen fel a kiemelt tartalmi jegyekre), megváltoztassa az érzelmeit („Tetszik/Nem tetszik ez a feladat”), és mindezeken keresztül megváltoztassa a hozzáállását (nincs szükség kontrollra a feladat végrehajtásához) (Aczél 2000: 32–33).

Tanórai helyzetben sokféle nyelvi formájú utasítás elhangozhat, amelyek helyes megértéséhez szükséges a beszédhelyzet ismerete. Így válik érthetővé, hogy a diákok miért nem érzik az adott helyzetben túlzott udvariaskodásnak a „Szeretném, ha kinyitnátok a könyveteket!” utasítást, amely kérés formában hangzott el; miért értelmeznek felszólításként egy önmagában álló megszólítást, például: „Jani!” (Raisz 1995: 119); vagy miért tesznek meg valamit anélkül, hogy akár egy szó is elhangzott volna:

(17) T3: *Nagyszerű. [nevet, tapsolni kezd, a diákok is tapsolnak]

[…]

Tanácsok, javaslatok

A tanári instrukciók elemzésének tanulságaként számos tanácsot lehet megfogalmazni a kezdő és gyakorló pedagógusok számára egyaránt, íme, néhány konkrét javaslat:

1. Az utasítást verbálisan és nonverbálisan is kiadhatjuk, akár be is mutathatjuk. A verbális utasítás elhangozhat szóban, és ezzel együtt
megjelenhet a táblán is, hiszen a diákoknak más és más a kiemelkedő intelligenciaterületük (Kagan 2004: 7–6).

2. Akkor is mondjuk végig az utasítást, ha a diák már kitalálta a feladatot, nehogy fontos részletek, mint például az időkeret, kimaradjanak:

Részletek az irodalomjegyzékből:

Aczél Petra, L. 2000. A feladat: a feladat. A tanári instrukcióról. Magyartanítás 5: 32–34.

Kagan, Spencer 2004. Kooperatív tanulás. Önkonet Kiadó. Budapest.

Raisz Rózsa, V. 1995. Mondat- és szövegformálás a tanár beszédében. In: Szende Aladár (szerk.) Anyanyelvi nevelés – embernevelés. Országos anyanyelv-oktatási napok. Magyar Nyelvtudományi Társaság. 115–122.

Vörös Anna 2004. Osztálytermi kommunikáció, tanár-diák interakciók. In: N. Kollár Katalin – Szabó Éva (szerk.) Pszichológia pedagógusoknak. Osiris Kiadó. Budapest. 395–417.

# data[].attributes.body
A tanár-diák kommunikáció szerepe a hatékony tanórai tanulásban

[…]

A tanulók egyénileg dolgoztak. A számítógépeken rendelkezésre álló szoftver lehetővé tette, hogy a tanulók saját tempójukban haladjanak. A látogatott órákon nagy volt az alapzaj, hiszen mindenki egyénileg dolgozott, és a tanulóknak gyakran párhuzamosan is volt kérdésük, közlendőjük. Ebben az esetben különösen fontos, hogy a tanári instrukciók egyértelműek legyenek. Ez biztosíthatja a folyamatos és differenciált munkát, hiszen motiválás is része. Ez nem feltétlenül jelenti azt, hogy a pedagógusnak folyamatosan utasításokat kell adnia, hiszen a beszédhelyzet és a különböző kommunikációs csatornák (írott, verbális, non verbális) együttes alkalmazásának hatékonyságát az órán is megtapasztalhattuk. (Németh, 2013, Tuba, 2012, )

[…]

Felhasznált irodalom

Németh Mátyás (2013): A tanári beszéd és személyiség In: Anyanyelv-pedagógia, 1. sz., URL: http://www.anyanyelv-pedagogia.hu/cikkek.php?id=434 Utolsó letöltés: 2015.11.06.

Tuba Márta (2012): A kooperatív csoportmunka tanulásirányítása In: Anyanyelv-pedagógia, 4. sz., URL: http://www.anyanyelv-pedagogia.hu/cikkek.php?id=419 Utolsó letöltés: 2015.11.06.

# data[].attributes.body
A tanár-diák kommunikáció szerepe a hatékony tanórai tanulásban

[…]

A tanulók egyénileg dolgoztak. A számítógépeken rendelkezésre álló szoftver lehetővé tette, hogy a tanulók saját tempójukban haladjanak. A látogatott órákon nagy volt az alapzaj, hiszen mindenki egyénileg dolgozott, és a tanulóknak gyakran párhuzamosan is volt kérdésük, közlendőjük. Ebben az esetben különösen fontos, hogy a tanári instrukciók egyértelműek legyenek. Ez biztosíthatja a folyamatos és differenciált munkát, hiszen motiválás is része. Ez nem feltétlenül jelenti azt, hogy a pedagógusnak folyamatosan utasításokat kell adnia, hiszen a szakirodalomban is azt olvashatjuk, hogy a a beszédhelyzet és a különböző kommunikációs csatornák (írott, verbális, non verbális) együttes alkalmazásának hatékonyságát az órán is megtapasztalhattuk.

[…]

Felhasznált irodalom

Németh Mátyás (2013): A tanári beszéd és személyiség In: Anyanyelv-pedagógia, 1. sz., URL: http://www.anyanyelv-pedagogia.hu/cikkek.php?id=434 Utolsó letöltés: 2015.11.06.

Tuba Márta (2012): A kooperatív csoportmunka tanulásirányítása In: Anyanyelv-pedagógia, 4. sz., URL: http://www.anyanyelv-pedagogia.hu/cikkek.php?id=419 Utolsó letöltés: 2015.11.06.

# data[].attributes.body
A tanár-diák kommunikáció szerepe a hatékony tanórai tanulásban

[…]

A tanulók egyénileg dolgoztak. A számítógépeken rendelkezésre álló szoftver lehetővé tette, hogy a tanulók saját tempójukban haladjanak. A látogatott órákon nagy volt az alapzaj, hiszen mindenki egyénileg dolgozott, és a tanulóknak gyakran párhuzamosan is volt kérdésük, közlendőjük. Ebben az esetben különösen fontos, hogy a tanári instrukciók egyértelműek legyenek. A matematikatanár az órán a feladathoz szükséges utasításokat, információkat szóban is elmondta és az interaktív táblára ki is vetítette. Ezt a módszert Kaganra hivatkozva Tuba (2012) is ajánlja, mert az egyes tanulók eltérhetnek intelligenciaterületükben.

[…]

Felhasznált irodalom

Tuba Márta (2012): A kooperatív csoportmunka tanulásirányítása In: Anyanyelv-pedagógia, 4. sz., URL: http://www.anyanyelv-pedagogia.hu/cikkek.php?id=419 Utolsó letöltés: 2015.11.06.

# data[].attributes.body
A tanár-diák kommunikáció szerepe a hatékony tanórai tanulásban

[…]

A tanulók egyénileg dolgoztak. A számítógépeken rendelkezésre álló szoftver lehetővé tette, hogy a tanulók saját tempójukban haladjanak. A látogatott órákon nagy volt az alapzaj, hiszen mindenki egyénileg dolgozott, és a tanulóknak gyakran párhuzamosan is volt kérdésük, közlendőjük. Ebben az esetben különösen fontos, hogy a tanári instrukciók egyértelműek legyenek. A matematikatanár az órán a feladathoz szükséges utasításokat, információkat szóban is elmondta és az interaktív táblára ki is vetítette. Ez a módszer ajánlott, mert az egyes tanulók eltérhetnek intelligenciaterületükben. (Kagan, 2004)

[…]

Felhasznált irodalom

Tuba Márta (2012): A kooperatív csoportmunka tanulásirányítása In: Anyanyelv-pedagógia, 4. sz., URL: http://www.anyanyelv-pedagogia.hu/cikkek.php?id=419 Utolsó letöltés: 2015.11.06.

# data[].attributes.body
A tanár-diák kommunikáció szerepe a hatékony tanórai tanulásban

[…]

A tanulók egyénileg dolgoztak. A számítógépeken rendelkezésre álló szoftver lehetővé tette, hogy a tanulók saját ütemben haladjanak. A látogatott órákon nagy volt az munkazaj, hiszen mindenki egyénileg dolgozott, és a tanulóknak gyakran párhuzamosan is volt kérdésük, közlendőjük. Ebben az esetben különösen fontos, hogy a tanári instrukciók egyértelműek legyenek. „A köznapi kommunikációhoz hasonlóan a tanári utasítás olyan megnyilatkozás, amelyben a kommunikáció felhívó funkciója érvényesül: másokat felszólít, cselekvésre ösztönöz. A tanári instrukció azonban több puszta felhívásnál: egyszerre motivál, bemutat és alkalmaztat.” (Tuba, 2012) A látott órákon a pedagógus erre jó példát nyújtott. Az utasításokban többször hallgattunk indoklást arra, hogy miért fontos az adott matematikai művelet gyakorlása.

[…]

Felhasznált irodalom

Tuba Márta (2012): A kooperatív csoportmunka tanulásirányítása In: Anyanyelv-pedagógia, 4. sz., URL: http://www.anyanyelv-pedagogia.hu/cikkek.php?id=419 Utolsó letöltés: 2015.11.06.

# data[].attributes.body
A tanár-diák kommunikáció szerepe a hatékony tanórai tanulásban

[…]

A gyerekek egyedül dolgoztak. A számítógépek miatt a tanulók saját tempójukban haladtak. A látogatott órákon nagy volt a zsivaj, hiszen mindenki egyénileg dolgozott, és a tanulóknak gyakran párhuzamosan is volt kérdésük, közlendőjük. Ebben az esetben különösen fontos, hogy a tanár egyértelműen mondja el a feladatot. A köznapi kommunikációhoz hasonlóan a tanári instrukció olyan megnyilatkozás, amelyben a felhívó funkció érvényesül: másokat felszólít, cselekvésre ösztönöz. A tanári utasítás azonban több puszta felhívásnál: egyszerre motivál, bemutat és alkalmaztat. A látott órákon a pedagógus erre jó példát nyújtott. Az utasításokban többször hallgattunk indoklást arra, hogy miért fontos az adott matematikai művelet gyakorlása.

[…]

Felhasznált irodalom

Tuba Márta (2012): A kooperatív csoportmunka tanulásirányítása In: Anyanyelv-pedagógia, 4. sz., URL: http://www.anyanyelv-pedagogia.hu/cikkek.php?id=419 Utolsó letöltés: 2015.11.06.