# data[].attributes.body
Danmarks Riges Grundlov er en dansk lov oprindelig fra 1849, den er siden ændret i1855, 1866, 1915, 1920 og 1953, samt forsøgt ændret i 1939. Den betragtes traditionelt som den højeste lovgivning i det danske rige. Grundloven udgør sammen med Kongeloven og Tronfølgeloven og til en vis grad selvstyreordningerne på Færøerne og i Grønland de centrale dele af den danske forfatning.

Den første Danmarks Riges Grundlov blev underskrevet 5. juni 1849 af Frederik 7. hvormed styreformen i Danmark ændredes fra enevælde til konstitutionelt monarki.

Grundloven beskriver 5 situationer, hvor det skal anvendes direkte demokrat:

1) Når min 1/3 af folketingets medlemmer ønsker at befolkningen skal høres om et lovforslag.

2) Ve afgivelse af suverænitet (uafhængighed)

3) Ved ændring af valgretsalderen.

4) Ved ændring af Grundloven.

5) Ved visse internationale traktater (aftaler)

# data[].attributes.body
Den måde demokratiet bliver "styret på". Folketinget - regeringen - embedsmændene - folket.

# data[].attributes.body
Folketingets vigtigste opgave er at vedtage love.

1) Idefase

2) Forberedelsesfase

Lovforslag fremsættes

En minister nedsætter en arbejdsgruppe af embedsmænd

Regeringen fremsætter et lovforslag

3) Beslutningsfase

1. behandling i FT - udvaægsbehandling

2. behandling i FT

3. behandling i FT

4) Forslaget vedtages eller forkastes.

5) Implementering - loven føres ud i livet.

# data[].attributes.body
Def: Parlamentet kan afsætte regeringen. Blev indført i DK i 1901.

I DK: negativ parlamentarisme, regeringen må ikke have et flertal imod sig. 179 medlemmer, skal altså bruge 90 for at have flertal og regeringsmagten.

Mindretaltsregeringer

Flertaltregeringer

Støttepartier og parlamentarisk grundlag.

Hvis et flertal i Folketinget er imod regeringen, kan de opstille et mistillidsdagsorden. Så skal regeringen og statsministeren gå af, og der skal udskrives folketingsvalg.

# data[].attributes.body
En regering dannes efter et folketingsvalg. De partier der tilsammen har flertal i Folketinget, udpeger en statsminister. Statsministeren vælger herefter sin regering, som består af et antal ministre. Ministrenes opgave er at være chefer for ministerierne. De skal bl.a. sørge for, at de love som Folketinget vedtager, bliver ført ud i livet.

# data[].attributes.body
I Danmark har vi repræsentativt demokrati. Når borgerne i Danmark stemmer til Folketings- kommunal- eller EU valg, vælger de således nogle repræsentanter der skal træffe beslutninger for dem.

Folket: Alle landet stemmeberettigede borgere.

Folketinget: Her vedtages landets love, og lovene påvirker borgerne. Hvis borgerne er utilfredse, må de vælge nye politikere, når der er valg.

# data[].attributes.body
Alle borgere deltager direkte i at træffe beslutninger. I Danmark  ser vi det ved folkeafstemninger.

Grundloven beskriver 5 situationer, hvor det skal anvendes direkte demokrat:

1) Når min 1/3 af folketingets medlemmer ønsker at befolkningen skal høres om et lovforslag.

2) Ve afgivelse af suverænitet (uafhængighed)

3) Ved ændring af valgretsalderen.

4) Ved ændring af Grundloven.

5) Ved visse internationale traktater (aftaler)

Fordele og ulemper ved direkte demokrati:

Alle har mulighed for at deltage.

Det er besværgeligt hvis alle skal deltage.

Krævende at sætte sig ind i alt.

Svært at være mindretal.

# data[].attributes.body
- Manglende opbakning - vilje - ligegyldighed.

- Manglende tillid til de folkevalgte.

- Økonomiens magt.

- Kommunikationsteknologien. Er politik blevet et show tilpasset nettet og tv? Onlineres, angreb på andre frem for egen politik

# data[].attributes.body
Har demokratiet haft sin tid? Kronik i Politikken:

http://politiken.dk/debat/kroniken/ECE1977092/et-demokrati-har-sin-tid/

# data[].attributes.body
Demos/folk & kratos/magt eller styre. Stammer fra antikkens Grækenland. Direkte demokrati, folk mødte op i folkeforsamlingen og afgav deres stemme efter endt diskussion.

For nogle:  flertalsbeslutninger (svaghed: hvad med mindretallet), andre samtaledemokrati (svaghed: kan ikke altid blive enige) der tager hensyn til alles holdninger og interesser.

Løsning på de to svagheder: en kombination.

Hal Koch: Demokrati er en livsform, et dialogisk sindelag der skal praksiseres af aktive borgere. Samtale og vilje til at lytte til sine politiske modstanderes argumenter (konsensus Danmark).

Alf Ross: Repræsentationsdemokrati. hvor magthaverene nyder befolkningen tillid og befolkningen frit kan udtrykke deres meninger og holdninger. Folkets opgave er groft sagt at afgive deres stemme.

Rettigheder og pligter.

# data[].attributes.body
1) Hvorfor skal I lære om demokrati?

2) Vil I det?

3) Har demokratiet haft sin tid?

4) Hvordan ser demokratiet fremtid ud? (Elite/afstand fra folket

# data[].attributes.body
Formand

Pia Kjærsgaard, Dansk Folkeparti
siden 3. juli 2015

1. næstformand | Helle Thorning-Schmidt, Socialdemokraterne
2. næstformand | Kristian Pihl Lorentzen, Venstre
3. næstformand | Stine Brix, Enhedslisten
4. næstformand | Mette Bock, Liberal Alliance
Struktur
Pladser | 179

Politiske Grupper

Socialdemokraterne (47)
Dansk Folkeparti (37)
Venstre (34)
Enhedslisten (14)
Liberal Alliance (13)
Alternativet (9)
Radikale Venstre (8)
Socialistisk Folkeparti (7)
Konservative Folkeparti (6

# data[].attributes.body
Det danske Folketing har 179 medlemmer som er valgt i Danmark, på Færøerne og Grønland. 175 er valgt i DK, 2 fra hanholdsvis Færøerne og Grønland.

Folketinget er har med udgangspunkt i Det danske riges Grundlov (1849) den lovgivende magt i Danmark sammen med den regerende Monark. Monarkens rolle er dog i parksis begrænset til at underskrive de love Folketinget vedtager.Det skal ske inden for 30 dage af deres vedtagelse.

En politiker vælges for maksimalt 4 år, det er statsministerens opgave at udskrive valg inden valgperioden udløber. Han eller hun behøver dog ikke at vente til de fire år er ved at være gået men kan godt udskrive valg på et tidligere tidspunkt.

Man har valgret til Folketinget, hvis man er dansk statsborger, bor i Danmark og er fyldt 18 år, medmindre man er politisk umyndiggjort. For at være valgbar til Folketinget må man endvidere ikke være straffet for en handling, der i almindeligt omdømme gør en uværdig til at være medlem. Det er Folketinget selv, som bestemmer, om medlemmerne er værdige som medlem.