# data[].attributes.attachment_link.title
Din krop har brug for energi - tekster incl. link til film

# data[].attributes.body
https://altomkost.dk/raad-og-anbefalinger/de-officielle-kostraad-godt-for-sundhed-og-klima/

# data[].attributes.attachment_link.title
De officielle kostråd - godt for sundhed og klima

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs om De officielle Kostråd. Der er 7 forskellige kostråd. Kostrådene er anbefalinger til, hvordan du spiser en sund og samtidig klimavenlig kost.

# data[].attributes.body
https://madpyramiden.dk/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skip to the content

Madpyramiden

Når du spiser efter madpyramiden, så spis mest fra bunden, mindre fra midten og mindst fra toppen.

Klik og se Madpyramiden i stor!

Madpyramiden har hjulpet danskerne med at spise bedre og mere varieret siden 1976. Se, hvordan pyramiden har set ud igennem mere end 40 år.

Bestil plakaten

Du kan hente en gratis plakat med særtryk af Madpyramiden (40x50 cm) i Kvickly, Dagli'Brugsen, SuperBrugsen og Coop 365 så længe lager haves.

Du kan også bestille en udgave af plakaten her. Du skal dog betale for portoen.

Bestil plakaten

Bestil en gratis plakat med Madpyramiden til klasseværelset, skolekøkkenet eller klinikken - eller bare til at hænge op derhjemme. Du betaler kun for porto

Om Madpyramiden

Madpyramiden viser, hvordan du kan sammensætte dine måltider over en periode på 14 dage. Coop står bag Madpyramiden, der har hjulpet danskerne med at spise bedre og mere varieret siden 1976.

# data[].attributes.attachment_link.title
Madpyramiden | Spis varieret med Madpyramiden

# data[].attributes.attachment_link.description
Madpyramiden viser, hvordan du kan sammensætte dine måltider over en periode på 14 dage. Spis mest fra bunden, mindre fra midten og mindst fra toppen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Smagskompasset er et redskab til tilsmagning af mad. Det består af to dele:

# data[].attributes.body
https://www.domesticscience.dk/opskrift/ny-nordisk-mad/

# data[].attributes.attachment_link.description
Ny Nordisk Mad har sin oprindelse i de nordiske lande. Når du spiser og anvender mad og råvarer efter denne tanke, spiser du årstidsbestemt. Det vil sige at du spiser de råvarer, som er til rådighed i Norden (Danmark, Sverige og Norge). Vi kan altid diskutere, om vi ikke også bare kan nøjes med danske [...]

# data[].attributes.body
https://www.domesticscience.dk/opskrift/dansk-madkultur/

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du tænkt over, at Danmark nok er det eneste land i verden, hvor der bogstaveligt talt bor flere svin end mennesker? Oooog så er vi lige som i gang med en lille joke. Denne forside er vel på mange måder det, som mange danskere forbinder med dansk mad.

# data[].attributes.headline
Madspild og bæredygtighed side 41 - 55 (Verdensmål og madkundskab, Helle brønnum Carlsen)

# data[].attributes.subject
Madspild og bæredygtighed side 41 - 55 (Verdensmål og madkundskab, Helle brønnum Carlsen)

# data[].attributes.headline
Sænk dit CO2 aftryk, side 17 - 25 (Verdensmål og madkundskab, Helle Brønnum Carlsen

# data[].attributes.subject
Sænk dit CO2 aftryk, side 17 - 25 (Verdensmål og madkundskab, Helle Brønnum Carlsen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er nemt og hyggeligt at bage selv. Al slags bagværk, med få undtagelser, er varianter af 7 forskellige typer grunddeje. Kender man først de 7 grunddeje indenfor hjemmebag, bliver det en leg at få et lækkert og vellykket bagværk.

Almindelige hvedebrødsdeje
Typiske eksempler på bagværk af almindelige hvedebrødsdeje er franskbrød, rundstykker og flûtes.
Almindelige hvedebrødsdeje består hovedsageligt af hvedemel og hæver typisk ved hjælp af gær. Det specielle ved almindelige hvedebrødsdeje er udviklingen af gluten fra hvedemelet i forbindelse med tilsætning af væske og efterfølgende æltning af dejen. Bemærk her, at ved en bedre kvalitet hvedemel er længere æltetid nødvendigt for at opnå det bedste resultat.

Ved anvendelse af en god kvalitet hvedemel er det muligt at "berige" hvedebrødet med kerner, frø og grovmel (rugmel, grahamsmel, sigtemel) og stadig få et flot bageresultatet. Typiske eksempler på bagværk af almindelige hvedebrødsdeje er franskbrød, rundstykker og flûtes.

Ved bagning med almindelige hvedebrødsdeje, har fremgangsmåden altid følgende trin:

1. Æltning af hvededejen
2. Liggetid / hviletid
3. Formning af brødet
4. Hævning
5. Bagning
6. Afkøling

Finere hvedebrødsdeje
Typiske eksempler på bagværk af finere hvededeje er teboller, kringle og snegle.
Finere hvedebrødsdeje består hovedsageligt af hvedemel tilsat fedt, æg og sukker i varieret mængde, og de hæver typisk med gær. Det specielle ved finere hvedebrødsdeje er det relativt høje indhold af de nævnte ingredienser og deraf den relative høje tilsætning af gær. Smagen i det færdige bagværk kommer hovedsageligt fra disse ingredienser og liggetiden/hviletiden er derfor ikke så lang.

Som ved almindelige hvededeje er æltningen vigtig, men konsistensen af dejen er mere blød på grund af de specielle ingredienser. Det er vigtigt, at dejen beholder denne blødhed for at få den karakteristiske krummestruktur i det færdige bagværk, og der må derfor ikke tilsættes mere mel end nødvendigt.

Typiske eksempler på bagværk af finere hvededeje er teboller, kringler og snegle.

Ved bagning med finere hvededeje har fremgangsmåden altid følgende trin:

1. Æltning af hvededejen
2. Liggetid / hviletid
3. Formning af brød
4. Hævning
5. Bagning
6. Afkøling

Rørte deje
Typiske eksempler på rørte deje er sandkage, plumkage og chokoladekage.
I rørte deje er der indarbejdet en betydelig mængde luft ved hjælp af fedt, sukker og mekanisk energi. Nogle gange tilsættes en anelse bagepulver "for en sikkerheds skyld", men som regel er det ikke nødvendigt. Bemærk dog, at nogle opskrifter er lavet som en rørt dej uden røring af fedt og sukker. I disse tilfælde vil der altid være tilsat bagepulver for at hæve dejen.

Typiske eksempler på rørte deje er sandkage, plumkage og chokoladekage.

Ved bagning med rørte deje har fremgangsmåden altid følgende trin:

1. Maskinel røring af fedt og sukker til en luftig masse
2. Æg røres langsomt i massen ét ad gangen
3. Hvedemel og/eller andet stivelse vendes forsigtigt i den rørte masse
4. Fordeling af massen i en ønsket form
5. Bagning
6. Afkøling

Opbagte deje
Typiske eksempler på bagværk af opbagte deje er vandbakkelser, walesstænger og melboller til suppe.
Opbagte deje er deje, hvor man tilsætter melet til smeltet fedt og opvarmet vand, hvorefter man rører æg i massen. Efterfølgende bager eller koger man dejen.

Typiske eksempler på bagværk af opbagte deje er vandbakkelser, walesstænger og melboller til suppe.

Ved bagning med opbagte deje har fremgangsmåden altid følgende trin:

1. Vand og fedtstof varmes i en gryde
2. Mel tilsættes og røres til dejen slipper
3. Gryden tages af varmen og afkøles lidt
4. Æg tilsættes, ét ad gangen (røres i massen til der opnås en ensartet dej inden næste æg tilsættes)
5. Dejen bages eller koges

Linsedeje
Typiske eksempler på bagværk af linsedej er lin ser, medaljer og frugttærter.
Linsedeje er baseret på koldt fedtstof, sukker og mel. Det specielle ved denne dej er, at den kun lige skal samles, jo kortere æltetid jo bedre.

Typiske eksempler på bagværk af linsedej er linser, medaljer og frugttærter.

Ved bagning med linsedej har fremgangsmåden altid følgende trin:

1. Koldt smør/margarine skæres i tern
2. Sukker, mel og æg tilsættes
3. Dejen samles
4. Dejen hviler indpakket i køleskab ½ - 1 time
5. Dejen rulles ud/stikkes ud
6. Bages
Typiske eksempler på bagværk af piskede deje er lagkagebunde og roulader.
Piskede deje

I piskede deje indarbejdes der en betydelig mængde luft ved hjælp af æg, sukker og mekanisk energi - der kan eventuelt tilsættes en anelse bagepulver "for en sikkerheds skyld", men som regel er det ikke nødvendigt.

Typiske eksempler på bagværk af piskede deje er lagkagebunde og roulader.

Ved bagning med piskede deje har fremgangsmåden altid følgende trin:

1. Maskinel piskning af æg og sukker til en luftig masse
2. Hvedemel og/eller andet stivelse vendes forsigtigt i den piskede masse
3. Fordeling af massen i en ønsket form
4. Bagning
5. Afkøling
6. Undtagelser: Der kan være opskrifter hvor man også tilsætter smeltet smør/margarine til massen efter punkt 2. Dette giver en mere fyldig smag i bagværket - dette gælder eksempelvis en roulade. I sådanne tilfælde skal man huske at fyldet skal være tilsvarende mindre fed.
Typiske brød er mørkt rugbrød, fuldkornsrugbrød og solsikkerugbrød.
Rugbrødsdeje

Rugbrødsdeje består hovedsageligt består af rugmel, og er typisk er hævet ved hjælp af gær og syrnet med surdej. Rugbrødsdeje er specielle i og med, at de kræver en sænkning af pH for at forhindre en enzymatisk ødelæggelse af stivelsen (dette giver dog den specielle og karakteristiske milde syrlige rugbrødssmag), og den manglende udvikling af gluten som betyder, at brødet er mere kompakt end hvedebrød.

Sænkning af pH kan gøres ved hjælp af en surdej. Denne proces er svær at styre derhjemme, men betyder når den lykkedes, at man opnår en blanding af rugmel og vand, hvori der spontant er udviklet mælkesyrebakterier og eddikesyrebakterier i det rigtige forhold (80% / 20%) plus en anelse vildgær, og at surdejen indeholder tilstrækkelig med syre (såkaldte syregrader) til at syrne rugbrødet uden at det bliver for surt. Som det ses af ovenstående er der mange ting der skal passe sammen, så helt let med egen fremstilling af surdej er det ikke, men det giver ens egen helt specielle smag til rugbrødet hver gang! I normale opskrifter til surdeje i hjemmet anvender man kærnemælk til rugmelet for at sikre en udvikling af stamme mælkesyrebakterierne og en anelse bagegær for at sikre hvilken gærtype det er.

Man kan også bruge ren syre f.eks. i form af kærnemælk, så er man helt ud over at skulle tænke på surdej, eller alternativt købe en færdig rugbrødsblanding, hvor surdejen er fremstillet under kontrollerede vilkår og efterfølgende tørret og tilsat rugbrødsblandingen i en mængde, der passer til mængden af rug i produktet. I begge tilfælde skal man selvfølgelig tilsætte bagegær.

Rugbrød er med sin grove konsistens meget velegnet til tilsætning af forskellige kerner og frø. Generelt er det altid en fordel, hvis de har været sat i blød i op til 24 timer inden æltning af dejen. Det sikrer, at kernerne og frøene er bløde og lækre at tygge på i det færdige brød og giver konsistens til brødet. Iblødsætningsforholdet er typisk 1 del kerner/frø til 2 dele vand, overskydende vand hældes bort inden tilsætning til dejen. Kerner såsom hvede- eller rugkerner kan også koges i 2-3 min. og afkøles, inden tilsætning til dejen i samme forhold mht. vand/kerner.

Typiske brød er mørkt rugbrød, fuldkornsrugbrød og solsikkerugbrød.

Ved bagning af rugbrød har fremgangsmåden altid følgende trin:

1. Fremstilling af surdej
2. Æltning af rugbrødsdejen
3. Liggetid/hævetid
4. Formning af brød
5. Hævning
6. Bagning
7. Afkøling

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er nemt og hyggeligt at bage selv. Al slags bagværk, med få undtagelser, er varianter af 7 forskellige typer grunddeje. Kender man først de 7 grunddeje indenfor hjemmebag, bliver det en leg at få et lækkert og vellykket bagværk. Typiske eksempler på bagværk af almindelige hvedebrødsdeje er franskbrød, rundstykker og flûtes.

# data[].attributes.attachment_link.title
Surt! Grundsmagen, som klæder det søde så godt og som slet ikke kan undværes i cola

# data[].attributes.attachment_link.title
Umami - grundsmagen, hvis navn betyder det lækreste af det lækre

# data[].attributes.attachment_link.title
Salt! Grundsmagen, der smager kraftigt og forstærker de andre smage i vores mad

# data[].attributes.attachment_link.title
Salt! Grundsmagen, der smager kraftigt og forstærker de andre smage i vores mad

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er flere og flere danske forbrugere, der tænker bæredygtighed ind i deres hverdag. Vi sorterer vores affald hjemme i køkkenet og sender vores aflagte tøj afsted til en genbrugsbutik. Desværre er bæredygtigheden ikke rigtigt nået til vores valg af fødevarer. Vi køber stadig i stor stil emballeret…

# data[].attributes.body
Teksten er hentet fra Clios Undervisningsportal

# data[].attributes.headline
Madkulturens historie - Madkundskab, en teoribog af Helle Brønnum Carlsen, side 150 - 155

# data[].attributes.subject
Madkulturens historie - Madkundskab, en teoribog af Helle Brønnum Carlsen, side 150 - 155

# data[].attributes.headline
Madkultur og smag - Madkundskab, en teoribog af Helle Brønnum Carlsen, side 145 - 149

# data[].attributes.subject
Madkultur og smag - Madkundskab, en teoribog af Helle Brønnum Carlsen, side 145 - 149

# data[].attributes.headline
Verdens køkkener - Madkundskab, en teoribog af Helle Brønnum Carlsen, side 156 - 160

# data[].attributes.subject
Verdens køkkener - Madkundskab, en teoribog af Helle Brønnum Carlsen, side 156 - 160

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
17 udvalgte mærker, der klæder dig godt på til indkøb

Forbrugerrådet Tænk har udvalgt 17 mærker, som er de vigtigste at kende, når du køber ind.

Mærkerne er udvalgt, fordi vi mener, at de:

Kommer fra troværdige myndigheder eller organisationer.

Gør en reel forskel, fordi de stiller høje krav til produkterne.

Mærkerne er relevante for mange.

Dækker markedet bredt ved at rumme både sundhed, etik, miljø og dyrevelfærd.

De 17 mærker er:

Anbefalet af Dyrenes Beskyttelse

ASC

Den Blå Krans

Det økologiske spisemærke

e-mærket

EU-Blomsten

EUs økologimærke

Fairtrade mærket

FSC-mærket

Fuldkornsmærket

GOTS-mærket

MSC-mærket

NaturSkånsom

Nøglehullet

Smiley

Svanen

Ø-mærket

Herunder får du en uddybning af, hvilke varer der kan få mærkerne, og hvem der står bag mærkerne.

Anbefalet af Dyrenes Beskyttelse

Hvilke varer kan få mærket?

Kød fra godkendte producenter af kvæg, svin, får, lam, fjerkræ og æg kan få mærket. Det samme kan mejeriprodukter som mælk, ost og smør.

Mærket garanterer, at produktet er produceret med højere dyrevelfærd end konventionelt. Dyrene har for eksempel adgang til udendørs arealer. Der er krav til både opvæksten, transporten og slagtningen.

Hvem står bag?

Kontrollen af de godkendte producenter laver Dyrenes Beskyttelse for at sikre, at kravene til god dyrevelfærd overholdes.

ASC

Hvilke varer kan få mærket?

Fisk fra fiskeopdræt, der lever op til en række kvalitetskrav for bæredygtig, miljøvenlig drift og social ansvarlighed, kan få mærket.

Hvem står bag?

Aquaculture Stewardship Council er en uafhængig non-profit-organisation, som står bag mærket. Uafhængige certificeringsorganer er ansvarlige for at certificere producenterne.

Den Blå Krans

Hvilke varer kan få mærket?

Den Blå Krans finder du på personlig pleje-, babypleje- og hygiejneprodukter uden parfume og kemiske stoffer, der kan give allergi. Produkterne må ikke indeholde unødvendige indholdsstoffer som for eksempel farvestoffer. Alle indholdsstoffer er godkendt af Astma-Allergi Danmark.

Hvem står bag?

Den Blå Krans er ejet af patientforeningen Astma-Allergi Danmark, som også selv står for kontrollen af brugen af deres mærke.

MSC-mærket

Hvilke varer kan få MSC-mærket?

Vildtfangede fisk og skaldyr, der lever op til en række krav for sporbarhed og bæredygtigt fiskeri.

Fiskerier skal værne om fiskebestande, bevare økosystemer og samtidig drive en effektiv og ansvarlig forvaltning af deres fiskeri. Samtidig skal produktet kunne spores hele vejen tilbage til det bæredygtige fiskeri.

Mærket er dog kritiseret for at tillade fangstmetoder, der ikke er bæredygtige. Derfor bør MSC arbejde for at stramme kriterierne op over tid samt at forbedre monitoreringen af mærkningsordningen.

Hvem står bag?

MSC står for Marine Stewardship Council. Det er en international non-profit-organisation, som kontrollerer producenter, der benytter mærket, mens alle MSC-certificeringer foretages af uafhængige certificeringsorganer.

NaturSkånsom

Hvilke varer kan få mærket?

Vilde fisk, der er fanget med skånsomme fiskeredskaber, kan få dette danske mærke. Bundtrawl er for eksempel ikke tilladt, fordi det skader dyrelivet omkring havbunden.

Fiskene må kun komme fra sunde bestande, og de skal være fanget kystnært fra en båd, der er mindre end 17 meter.

Hvem står bag?

Mærket er udviklet i et samarbejde mellem Miljø- og Fødevareministeriet og partnere fra fiskeri, erhvervsliv og ngo'er.

Kriterierne for mærket bliver løbende evalueret af en arbejdsgruppe, hvor Forbrugerrådet Tænk har en repræsentant med. Vi arbejder for at få kriterierne strammet over tid.

Smiley

Smiley

Hvilke varer kan få mærket?

Virksomheder, organisationer og institutioner, der sælger, producerer og håndterer mad, skal have en smiley. Ordningen gælder ikke landmænd, fiskere og gartnere.

Smileyen kan være glad, sur eller have lige mund. Fødevarestyrelsen uddeler smileyen, når de kommer på kontrolbesøg hos virksomheden. Hvilken smiley virksomheden får, afhænger af om der er regler, som ikke er blevet overholdt for bl.a. hygiejne, opbevaring af mad og mærkning af maden.

Virksomheden skal ved deres indgang hænge et klistermærke op med den smiley, de har fået. Desuden skal der linkes til smileyrapporten på alle digitale platforme, hvor virksomheden sælger sine madvarer. På den måde kan du altid se, om en virksomhed har fået anmærkninger fra fødevarekontrollen.

Hvem står bag?

Smiley-ordningen er en officiel dansk ordning, som Fødevarestyrelsen står bag.

Kilder: noeglehullet.dk, fvst.dk, msc.org, asc-aqua.org, ecolabel.dk, fsc.org, fuldkorn.dk, emaerket.dk, fairtrade.dk, dyrenesbeskyttelse.dk, findsmiley.dk, oekologisk-spisemaerke.dk, global-standard.org

17 udvalgte mærker, der klæder dig godt på til indkøb

Forbrugerrådet Tænk har udvalgt 17 mærker, som er de vigtigste at kende, når du køber ind.

Mærkerne er udvalgt, fordi vi mener, at de:

Kommer fra troværdige myndigheder eller organisationer.

Gør en reel forskel, fordi de stiller høje krav til produkterne.

Mærkerne er relevante for mange.

Dækker markedet bredt ved at rumme både sundhed, etik, miljø og dyrevelfærd.

De 17 mærker er:

Anbefalet af Dyrenes Beskyttelse

ASC

Den Blå Krans

Det økologiske spisemærke

e-mærket

EU-Blomsten

EUs økologimærke

Fairtrade mærket

FSC-mærket

Fuldkornsmærket

GOTS-mærket

MSC-mærket

NaturSkånsom

Nøglehullet

Smiley

Svanen

Ø-mærket

Herunder får du en uddybning af, hvilke varer der kan få mærkerne, og hvem der står bag mærkerne.

Anbefalet af Dyrenes Beskyttelse

Hvilke varer kan få mærket?

Kød fra godkendte producenter af kvæg, svin, får, lam, fjerkræ og æg kan få mærket. Det samme kan mejeriprodukter som mælk, ost og smør.

Mærket garanterer, at produktet er produceret med højere dyrevelfærd end konventionelt. Dyrene har for eksempel adgang til udendørs arealer. Der er krav til både opvæksten, transporten og slagtningen.

Hvem står bag?

Kontrollen af de godkendte producenter laver Dyrenes Beskyttelse for at sikre, at kravene til god dyrevelfærd overholdes.

ASC

Hvilke varer kan få mærket?

Fisk fra fiskeopdræt, der lever op til en række kvalitetskrav for bæredygtig, miljøvenlig drift og social ansvarlighed, kan få mærket.

Hvem står bag?

Aquaculture Stewardship Council er en uafhængig non-profit-organisation, som står bag mærket. Uafhængige certificeringsorganer er ansvarlige for at certificere producenterne.

Den Blå Krans

Hvilke varer kan få mærket?

Den Blå Krans finder du på personlig pleje-, babypleje- og hygiejneprodukter uden parfume og kemiske stoffer, der kan give allergi. Produkterne må ikke indeholde unødvendige indholdsstoffer som for eksempel farvestoffer. Alle indholdsstoffer er godkendt af Astma-Allergi Danmark.

Hvem står bag?

Den Blå Krans er ejet af patientforeningen Astma-Allergi Danmark, som også selv står for kontrollen af brugen af deres mærke.

MSC-mærket

Hvilke varer kan få MSC-mærket?

Vildtfangede fisk og skaldyr, der lever op til en række krav for sporbarhed og bæredygtigt fiskeri.

Fiskerier skal værne om fiskebestande, bevare økosystemer og samtidig drive en effektiv og ansvarlig forvaltning af deres fiskeri. Samtidig skal produktet kunne spores hele vejen tilbage til det bæredygtige fiskeri.

Mærket er dog kritiseret for at tillade fangstmetoder, der ikke er bæredygtige. Derfor bør MSC arbejde for at stramme kriterierne op over tid samt at forbedre monitoreringen af mærkningsordningen.

Hvem står bag?

MSC står for Marine Stewardship Council. Det er en international non-profit-organisation, som kontrollerer producenter, der benytter mærket, mens alle MSC-certificeringer foretages af uafhængige certificeringsorganer.

NaturSkånsom

Hvilke varer kan få mærket?

Vilde fisk, der er fanget med skånsomme fiskeredskaber, kan få dette danske mærke. Bundtrawl er for eksempel ikke tilladt, fordi det skader dyrelivet omkring havbunden.

Fiskene må kun komme fra sunde bestande, og de skal være fanget kystnært fra en båd, der er mindre end 17 meter.

Hvem står bag?

Mærket er udviklet i et samarbejde mellem Miljø- og Fødevareministeriet og partnere fra fiskeri, erhvervsliv og ngo'er.

Kriterierne for mærket bliver løbende evalueret af en arbejdsgruppe, hvor Forbrugerrådet Tænk har en repræsentant med. Vi arbejder for at få kriterierne strammet over tid.

Smiley

Smiley

Hvilke varer kan få mærket?

Virksomheder, organisationer og institutioner, der sælger, producerer og håndterer mad, skal have en smiley. Ordningen gælder ikke landmænd, fiskere og gartnere.

Smileyen kan være glad, sur eller have lige mund. Fødevarestyrelsen uddeler smileyen, når de kommer på kontrolbesøg hos virksomheden. Hvilken smiley virksomheden får, afhænger af om der er regler, som ikke er blevet overholdt for bl.a. hygiejne, opbevaring af mad og mærkning af maden.

Virksomheden skal ved deres indgang hænge et klistermærke op med den smiley, de har fået. Desuden skal der linkes til smileyrapporten på alle digitale platforme, hvor virksomheden sælger sine madvarer. På den måde kan du altid se, om en virksomhed har fået anmærkninger fra fødevarekontrollen.

Hvem står bag?

Smiley-ordningen er en officiel dansk ordning, som Fødevarestyrelsen står bag.

Kilder: noeglehullet.dk, fvst.dk, msc.org, asc-aqua.org, ecolabel.dk, fsc.org, fuldkorn.dk, emaerket.dk, fairtrade.dk, dyrenesbeskyttelse.dk, findsmiley.dk, oekologisk-spisemaerke.dk, global-standard.org

# data[].attributes.attachment_link.title
Mærker: 17 mærker, du skal kende, når du køber ind

# data[].attributes.attachment_link.description
Forbrugerrådet Tænk har udvalgt 17 mærker, som er de vigtigste at kende, når du køber ind. Mærkerne er udvalgt, fordi vi mener, at de: Kommer fra troværdige myndigheder eller organisationer. Gør en reel forskel, fordi de stiller høje krav til produkterne. Mærkerne er relevante for mange.

# data[].attributes.body
Tjek din egen Mindmaster/logbog

# data[].attributes.body
fra Smag for livet

# data[].attributes.attachment_link.title
Smag skoven: Sådan sanker du skovens spiselige urter

# data[].attributes.body
Fra smag for Livet

# data[].attributes.attachment_link.title
Smag stranden: Sådan sanker du strandens spiselige urter

# data[].attributes.body
Fra Smag for livet

# data[].attributes.attachment_link.title
Smag byen: Sådan sanker du byens spiselige urter

# data[].attributes.body
Vi har overordnet arbejdet med det salte og det søde køkken
Det søde køkken defineres som desserter og kager
Det salte køkken er alt andet

# data[].attributes.attachment_link.title
Har du styr på hygiejne i køkkenet og rå kylling?

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du styr på campylobacter og andre bakterier i kylling og andre slags rå kød? Det kan gå helt galt, som GoCook viser her i videoen.

# data[].attributes.body
Fra Landbrug og Fødevarer