# data[].attributes.headline
רחלי גולדמיץ-חדר 4

# data[].attributes.subject
רחלי גולדמיץ-חדר 4

# data[].attributes.body
עקרון הזכויות הטבעיות:
זכויות שניתנו לבני האדם על ידי הבורא, ולא תלויות בהחלטה אנושית. לפיכך הן תקפות בכל מקום ובכל זמן.
זה כולל את: הזכות לחיים, לחירות(חירות המצפון, חירות המחשבה, וחירות הביטוי), ולקניין פרטי.
ג'ון לוק היה הראשון שדיבר על זכויות טבעיות.

# data[].attributes.headline
מישהי יודעת מה עושים ? 

# data[].attributes.subject
מישהי יודעת מה עושים ? 

# data[].attributes.headline
שיינא תהילה הולצברג

# data[].attributes.subject
שיינא תהילה הולצברג

# data[].attributes.body
כל אדם צריך להתייחס לעצמו כפרט בודד ועצמאי ולא כחלק ממכלול משפחתי, חברתי, דתי או לאומי. כל אדם צריך לקחת את גורלו בידיו מבלי להיות תלוי בחסדי האחרים. הפרט הוא המשמעותי והחשוב ולא הכלל והקהילה. לכל אדם ישנן זכויות טבעיות . והמדינה צריכה להצדיק את קיום זכויות הפרט ובעיקר את הפגיעה שלה, בשעת הצורך.

# data[].attributes.headline
שילת יצחקי ואילה אצ'ילדייב

# data[].attributes.subject
שילת יצחקי ואילה אצ'ילדייב

# data[].attributes.body
בעבר, השלטון והכנסייה היו מקור הסמכות הידע ותחושת ההשתייכות של אנשי אירופה. כעת נוצרה חברה שהדגישה את עצמאותו של האדם ואת תבונתו להדריך את חייו ואת הספקנות כלפי הדת.

# data[].attributes.headline
כבוד האדם וחירותו: פייגי וישצקי, נועה לוי וגולדי יוניק

# data[].attributes.subject
כבוד האדם וחירותו: פייגי וישצקי, נועה לוי וגולדי יוניק

# data[].attributes.body
העיקרון הנוצרי על פי התנ"ך אומר שאדם נברא בצלם א-לוקים, אך התפיסה הכללית היא אפסותו וחוסר חשיבותו של האזרח מול אנשי הכמורה, ועידן הנאורות שינה את הגישה באמרם שהמשמעות של אדם נברא בצלם א-לוקים היא להראות את ערכו, עצמאותו וחירותו של האדם וזכותו לפעול לפי צו מצפונו

# data[].attributes.headline
מדינה- המלך ודבריו הם חוק, כמו כן מעמדו של אדם נקבע בחסד עליון  ואי אפשר לשנותו

# data[].attributes.subject
מדינה- המלך ודבריו הם חוק, כמו כן מעמדו של אדם נקבע בחסד עליון  ואי אפשר לשנותו

# data[].attributes.body
ילון
מה עושים?
אוואטר אלמוני
אנונימי/ת
2 דקות
מה עושים?
האווטר שלך
הוסף תגובה

add
7.אינדבידואליזם

# data[].attributes.body
להפריד את הדת מהמדינה, כלומר הממסד הדתי לא יהווה חלק מהמדינה ולא יוכל לנצל אותה בשביל האינטרסים שלה. זו הייתה הדרישה לחילון. הנאורות שראו עצמם כנוצרים אדוקים, חשבו כי צמצום כוחה הפוליטי והחברתי דווקא מראה חזרה לאידיאולוגיה הנוצרית המקורית - כך המאמינים יוכלו לבוא לכנסייה ולהותיר לשלטון החילוני לנהל את עניני העולם הזה.

# data[].attributes.headline
ערך השוויון - חדר 2

# data[].attributes.subject
ערך השוויון - חדר 2

# data[].attributes.body
לפני הנאורות התחלקה החברה בארופה למעמדות שנקבעו לפי השתייכות שושלות.
הנאורות העלתה את ערכו העצמי של האדם בלי קשר למוצאו ותפקידו.

# data[].attributes.headline
ריונאליזם-חדר 5- אושר אהרון ודבורה לאה ירוסלבסקי

# data[].attributes.subject
ריונאליזם-חדר 5- אושר אהרון ודבורה לאה ירוסלבסקי

# data[].attributes.body
האמונה שבכח התבונה להכיר את המציאות ולהאיר לפני האדם את הדרך הנכונה לפעול בה

# data[].attributes.headline
וק-יסוד: כבוד האדם וחירותו הוא חוק יסוד, שנועד להגן על זכויות האדם העיקריות במדינת ישראל. כפי שכותרתו מבהירה, החוק קובע את כבוד האדם ואת חירותו כערכי היסוד מהן נגזרות זכויות האדם המוגנות בחוק היסוד, שהתקבל כ"מגילת זכויות האדם" של המשפט הישראלי. אין בחוק היסוד סעיפים משוריינים, והכנסת יכולה לשנותו ברוב רגיל. החוק נחקק בשלהי ימי הכנסת השתים עשרה, ב-17 במרץ 1992.

# data[].attributes.subject
וק-יסוד: כבוד האדם וחירותו הוא חוק יסוד, שנועד להגן על זכויות האדם העיקריות במדינת ישראל. כפי שכותרתו מבהירה, החוק קובע את כבוד האדם ואת חירותו כערכי היסוד מהן נגזרות זכויות האדם המוגנות בחוק היסוד, שהתקבל כ"מגילת זכויות האדם" של המשפט הישראלי. אין בחוק היסוד סעיפים משוריינים, והכנסת יכולה לשנותו ברוב רגיל. החוק נחקק בשלהי ימי הכנסת השתים עשרה, ב-17 במרץ 1992.

# data[].attributes.headline
כבוד האדם וחרותו- חדר 1. נעמה, מיכל  קניג וסטרני

# data[].attributes.subject
כבוד האדם וחרותו- חדר 1. נעמה, מיכל  קניג וסטרני

# data[].attributes.body
לפני הנאורות לא היה כבוד לאדם הפשוט מצד האנשים החשובים שניהלו את הממלכה והדת. הרבה מהאנשים הפשוטים היו עבדים לאנשים החשובים. בגלל הנאורות, יותר מכבדים את האדם השני. בהמשך ההיסטוריה נלחמו נגד העבדות וחוקקו חוקים שלא יהיו עבדים.

# data[].attributes.headline
ריונאליזם - חדר 5 מוריה מימון ומוסי לופט

# data[].attributes.subject
ריונאליזם - חדר 5 מוריה מימון ומוסי לופט

# data[].attributes.body
רציונליזם היא התנהגות המקדמת את מטרותיו של האדם, המטרה אינה נקבעת בהכרח באופן מושכל, אולם המבחן הרציונלי בודק אם הפעולה שננקטה מקדמת את אותה מטרה בצורה האידיאלית או לא

# data[].attributes.headline
כבוד האדם וחירותו - חדר 2- אוריה ואיילת

# data[].attributes.subject
כבוד האדם וחירותו - חדר 2- אוריה ואיילת

# data[].attributes.body
המסורת הנוצרית הכירה כבר מראשית דרכה בעיקרון התנכ"י שהאדם נברא בצלם אלוקים, ולמרות עיקרון זה, יישומו בשטח היה שונה לחלוטין. עפ"י תפיסת הכנסייה היה על האדם להכיר באפסותו  וצריך לכופף עצמו לכמרים ורצונותיהם. עניין זה בא לידי ביטוי בכל מציאות החיים, בשיעבוד למעמד האצולה, הכמורה והלוחמים. הבדלי המעמדות והשיעבוד למעמד שמעל היה דרך חיים. ומציאות זו הייתה נראית סבירה לחלוטין עקב תפיסת הכנסייה. ואז באה הנאורות וטענה שמאחר וכל בנ"א נבראו בצלם אלוקים , אז לכל אחד יש ערך, עצמאות וחירות בפני עצמו ולא כקניין של אדם או סמכות מקהילתם.
ועניין זה בא לידי ביטוי בדבריו של הפילוסוף האנגלי ג'ון לוק שטען שמאחר וכל בנ"א נבראו ע"י בורא אחד  וכולם משמשים אותו , אז הם קניינו של הבורא ולא של אף אדם ואינם מחוייבים לרצון אף אחד .
לאחר מכן עקרון  הוכר כ"כבוד האדם" , משום שכל אדם אינו אמצעי קידום למטרה כלשהי אלא בעל ערך בפני עצמו.
לאחר שנים הוכר הדבר כחלק מזכויות האדם הטבעיות והבסיסיות.

# data[].attributes.body
בעקבות התפתחות הנאורות התפתחה דרישה לספריות וחילון שמשמעותם הפרדת חיי הדת והכנסיה מן המדינה וחיי היום יום

# data[].attributes.headline
אנדיבידואליזם- מיכל לבייב רננה אזולאי תהילה לדרברג נועה אברמוביץ

# data[].attributes.subject
אנדיבידואליזם- מיכל לבייב רננה אזולאי תהילה לדרברג נועה אברמוביץ

# data[].attributes.body
הוגי הנאורות קבעו שלכל אדם ישנם זכויות טבעיות. רעיונות אלו מתאפיינים באינידיבידואליזם- כלומר, התייחסות לכל אדם כפרט בודד ועצמאי ולא כחלק ממכלול משפחתי חברתי דתי או לאומי כלשהו..

# data[].attributes.headline
ערך השיוויון- חדר 2- אוריה ואיילת

# data[].attributes.subject
ערך השיוויון- חדר 2- אוריה ואיילת

# data[].attributes.body
לפני צמיחת הנאורות, החיים בימי הביניים היו בצורה שיטתית. הייתה חלוקה ברורה למעמדות, שנקבעו עפ"י מוצא . לאדם לא הייתה אפשרות להשתוות לאחר, או לפחות להתחיל מבסיס משותף. כאשר החלה הנאורות , שמו על נס והדגישו את הצורך בשוויון ללא הבדלי מגזרים ומגדרים (כמובן שעד לשיתוף היהודים וקבלתם קדמו וועדות וויכוחים רבים ) . הוגי הנאורות הדגישו שכל בנ"א מתחילים בנקודת פתיחה זהה (וכאן אנו רואים את הקשר לשאר העקרונות כמו כבוד האדם וחירותו) ולכן אין להפלות עקב מעמד מסויים או מוצא.. עקרון השוויון , החל להתפשט בקרב המעמדות הנמוכים . וכחלק מהעלאה של השוויון לסדר היום החלו לדרוש שוויון לנשים. עד אז מעמד הנשים היה נמוך משל הגברים בשל סיבות שונות. ובעקבות כך החל רעיון הפמניזם בו נשים דרשו שוויון לגברים בחינה לימודית, תרבותית וחוקית. הוגי דעות שונים ופילוסופים דגלו בעקרון זה וטענו כי לבידול ויחס עפ"י מעמד שגוי ומוטעה מיסודו.
וכאן אנו רואים התבטאות לעניין של האדם במרכז, שיש לו ערך משל עצמו ושווה לאחרים.