# data[].attributes.body
Slika iz muzeja

# data[].attributes.body
Slika iz muzeja

# data[].attributes.body
Jelena Stevanović 8/3

# data[].attributes.body
Jelena Stevanović 8/3

# data[].attributes.body
Jelena Stevanović 8/3

# data[].attributes.body
Jelena Stevanović 8/3

# data[].attributes.body
Jelena Stevanović 8/3

# data[].attributes.body
Jelena Stevanović 8/3

# data[].attributes.body
Jelena Stevanović 8/3

# data[].attributes.body
Ana Mijailović 6/2
1. Planetarna stanica
2. Prvi satelit
3. Odelo

# data[].attributes.body
Mica Stojkovic
Рођенju  је 1919. године у вароши Умчарими, код Гроцке. После завршетка основне школе и гимназије, студирао је на Медицинском факултету у Београду. Током студентских дана дошао је у додир са сртудентским револуционарни покретом и постао његов присталица. Иако није био члан СКОЈ-а и КПЈ учествовао је у скоро свим акцијама, демонстрацијама и другим манифестацијама студената Београдског универзитета.

Априлски рат и окупација Краљевине Југославије, затекли су га у родном месту. Одмах по окупацији, повезао се са члановима КПЈ и учествовао у организовању устанка. Био је један од организатора Прве грочанско-смедеревске партизанске чете. У чети је најпре био борац, а потом командир вода. Ова чета је касније укључена у састав Космајског партизанског одреда. Због активности које је испољио током организовања устанка, као и храбрости у првим борбама, током лета 1941. године, примљен је у чланство Комунистичке партије Југославије.

Убрзо по пријему у Партију, повучен је из Одреда и послат на политички рад на теритроју грочанског среза, где је укуљчен у чланство Среског комитета КПЈ. Почетком 1942. пребачен је на терен Младеновца, где је био члан Окружног комитета КПЈ за Младеновац. Октобра 1942. године, био је издат окупатору. Немци су тада опколили кућу у којој се налазио. Пошто је одбио да се преда, ступио је у неравноправну борбу, у којој је био тешко рањен, а потом заробљен.

По заробљавању је био послат у Бањички логор. У логору је био мучен и од њега је било тражено да изда остале чланове Комунистичке партије, припаднике и помагаче Народноослободилачког покрета и друге људе који су помагали партизане на територији Младеновца. Пред иследницима Мића се храбро држао и није проговарао ни речи. Стрељан је фебруара 1943. године на стратишту у Јајинцима.

За народног хероја проглашен је 8. октобра 1953. године.

# data[].attributes.body
Zemlju trebamo da čuvamo posto zivimo na njoj
. Razna mesta i reke zagadjujemo nekotrolisanim aktivnostima , bacanjem otpadaka... Zemlju trebamo da čuvama za ostale generacije kako bih njima bilo bolje .

# data[].attributes.body
Tri eksponata iz virtuelnog muzeja

# data[].attributes.body
Omiljena knjiga

# data[].attributes.body
Ana Mijailović 6/2
Dragoljub Draža Mihailović (27.4.1893. – 17.7.1946.) bio je vođa četnika u drugom svetskom ratu. Borio se prvo protiv okupatora, a potom protiv jugoslavenskih partizana u saradnji sa okupatorom.

# data[].attributes.body
Zasto treba cuvati zemlje
Da bi sacuvali zemlje za buduce generacije

# data[].attributes.body
Milica Petrovic 6-3
Kosmonauski muzej

1.odelo
2.delovi rakete
3.sateliti

# data[].attributes.body
Milica Petrovic 6-3
Omiljena knjiga

# data[].attributes.body
Ana Mijailović 6/2
1. Trebamo je čuvati jer da nije nje ne bi bilo ni nas.
2. Zato što je ona jedina koja ne moze da se obnovi tako lako
3. Trebamo je čuvati i mi i buduće generacije jer ako nastavimo sa zagadjivanjem Zemlja ce postati štetna za ljude, a ako nema ljudi nece biti ni nje.

# data[].attributes.body
Ana Mijailović 6/2
Omiljena knjiga.

# data[].attributes.body
Ana Mijailović 6/2
Umetničko delo.

# data[].attributes.body
Jovana Milić 6/2
Omiljena knjiga.

# data[].attributes.body
Jovana Milić 6/2
1. Planetarna stanica.
2. Prvi satelit.
3. Prvo odelo.

# data[].attributes.body
Jovana Milić 6/2
1. Zbog opstanka budućih generacija.
2. Trebamo je čuvati, jer da nema nje nebi mogli da živimo.
3. Moramo da prekinemo da je zagađujemo.

# data[].attributes.body
Jovana Milić 6/2
Umetničko delo.

# data[].attributes.body
Raketni motor RD119

# data[].attributes.body
Svemirski rover "Lunohod 2"

# data[].attributes.body
Svemirska sonda "Luna 2"

# data[].attributes.body
Jovana Milić 6/2
Dragoljub-Draža Mihailović
Rođen je 14/26 aprila 1893 u Ivanjici, a umro u Beogradu 17. jula 1946.међу присталицама познат и као Чича Дража, био је армијски генерал и начелник Штаба Врховне команде Југословенске војске у Отаџбини, као и министар војске, морнарице и ваздухопловства Краљевине Југославије, у првој и другој влади Слободана Јовановића, у међувлади Милоша Трифуновића и влади Божидара Пурића, у току Другог светског рата. Током балканских ратова и Првог светског рата Дража је био официр Српске војске у Краљевини Србији. После Априлског рата, Михаиловић је одбио да призна капитулацију Југословенске војске и склонио се на Равну гору, где је основао покрет отпора против окупатора. Међутим, већ крајем 1941. већину својих активности усмерио је на уништење партизана, одустајући од отворене борбе против Сила Осовине.Затражио је примирје од представника Вермахта и понудио им заједничку борбу против комунизма, што су они .Бројни команданти ЈВуО су уз Михаиловићево знање временом ипак постигли споразуме са окупационим снагама о заједничкој борби против партизана, нарочито у италијанској окупационој зони. Због тога је Михаиловић почетком 1944. изгубио подршку западних савезника, па је био принуђен да тражи оружје и муницију од окупатора и квислиншких власти, те да се заједно са њима бори против партизана.Након Другог светског рата нове комунистичке власти су га ухапсиле и осудиле на смрт за колаборацију и ратне злочине, после чега је убијен на тајном месту. Године 2015. Виши суд у Београду је усвојио захтев за његову рехабилитацију, те прогласио ништавном пресуду која је донесена 69 година раније. Михаиловић је за своје заслуге награђен бројним одликовањима, од којих му је последње постхумно доделио амерички председник Хари Труман марта 1948. године. Одликовао га је орденом Легија за заслуге првог степена за „организовање и вођење снага отпора против непријатеља који је окупирао Југославију”, као и за „спасавање америчких авијатичара”.

# data[].attributes.body
Moj pradeda

# data[].attributes.body
"Hajduci" Branislav Nušić

# data[].attributes.body
Umetničko delo "Suncokreti" Vincenta van Goga 1888

# data[].attributes.body
Milica V. Stamenkovic

# data[].attributes.body
Staša Vojvodić VI/3- eksponati iz Državnog mizeja Ciolkovski
1. Lunarni rover Lunohod 2
2. Skafander Sokol 2
3. Automatska planetarna stanica Mars 3

# data[].attributes.body
Staša Vojvodić 6/3
Moj pradeda Ljubomir Stojković je bio učesnik u Drugom svetskom ratu. Početak rata ga je zadesio kao mladog graničara u Sloveniji u tadašnjoj Kraljevini Jugosalvije. Kada je rat počeo sve vojnike su otpustili iz kasarne da idu svojim kućama i da se snalaze kako znaju. Potpuno bez ičega su vojnici krenuli svojim kućama. Moj pradeda je došao peške do Srbije. Najopasnije je bilo kada je prolazio kroz Hrvatsku jer su su se nekoliko puta susretali sa ustašama. Spasili su ga drugovi iz kasarne koji su bili Hrvati. Kada je stigao u Srbiju pridružio se mladim skojevcima. Učestvovao je u mnogim operacijama za oslobođenje u Beogradu i okolini. Čuvena posleratna serija "Otpisani" je snimljena po istinitim događajima kojima je učestvovao moj pradeda. Bio je odlikovan. Mladi skojevci su bili više puta izdati od ljudi koji su sarađivali sa okupatorom. Nemci su upali u dedinu porodičnu kuću i u dvorištu su mu ubili brata koji je takodje bio skojevac a moj paradeda je uspeo da pobegne tako što su Nemci pucali za njim a njegovi roditelji su to bespomoćno posmatrali. Iako je prošao kroz mnoge ratne strahote doživeo je duboku starost. Mnogo ga je pogodio raspad bivše Jugoslavije. Prisećao se mnogo svojih ratnih drugova koji su izginuli i nije svatao kako se raspala jedna država za koju su ratovali i ginuli. Poštovao je svoje srpsko poreklo i veru ali ljude nikada nije delio prema religiji i nacionalnosti. Kao i mnogi učesnici rata uvek se osećao kao Jugosloven i uvek je govorio da se ljudi mogu podeliti na dobre i lose i da druge podele ne postoje.

# data[].attributes.body
Razlozi za očuvanje naše planete:
1. Planeta Zemlja treba nama a ne mi njoj
2. Daje nam život kao što je radila milionima godina do sada
3. Imamo samo ovu jednu planetu, drugu nemamo
4. Ne smemo da zagađujemo prirodu i živi svet na Zemlji
5. Moramo je čuvati i za buduće generacije
Staša Vojvodić 6/3

# data[].attributes.body
Staša Vojvodić 6/3- omiljena knjiga

# data[].attributes.body
Staša Vojvodić VI/3- umetnicko delo

# data[].attributes.body
Nevena Karić VIII3

# data[].attributes.body
Nevena Karić VIII3

# data[].attributes.body
Nevena Karić VIII3

# data[].attributes.body
Nevena Karić VIII3

# data[].attributes.body
Nevena Karić VIII3

# data[].attributes.headline
Eksponati iz К.Е. Циолковски muzeja.Nemanja Milenkovic 6/1

# data[].attributes.subject
Eksponati iz К.Е. Циолковски muzeja.Nemanja Milenkovic 6/1

# data[].attributes.headline
Eksponati iz К.Е. Циолковски muzeja.Nemanja Milenkovic 6/1

# data[].attributes.subject
Eksponati iz К.Е. Циолковски muzeja.Nemanja Milenkovic 6/1

# data[].attributes.headline
Eksponati iz К.Е. Циолковски muzeja.Nemanja Milenkovic 6/1

# data[].attributes.subject
Eksponati iz К.Е. Циолковски muzeja.Nemanja Milenkovic 6/1

# data[].attributes.body
Prvoslav Đorđević
Mog pradede rođeni brat rođen je 1922 godine.Ratovao je u Bosni i preživeo, ali na putu do kuće 1945 godine u Tuzli je zgazio na minu i poginuo. Majka, otac i braća su krenuli da ga traže i nakon sedam dana su ga pronašli zahvaljujući dokumentima koje je imao kod sebe.

# data[].attributes.headline
Lesi se vraca kuci je moja omiljena knjiga. Nemanja Milenkovic 6/1

# data[].attributes.subject
Lesi se vraca kuci je moja omiljena knjiga. Nemanja Milenkovic 6/1

# data[].attributes.body
Omiljena knjiga

# data[].attributes.body
Moj predak koji je poginuo u ratu

# data[].attributes.body
Moj predak koji je poginuo u ratu

# data[].attributes.body
Миливоје Стојковић Мића рођен је 1919. године у вароши Умчарими, код Гроцке. После завршетка основне школе и гимназије, студирао је на Медицинском факултету у Београду. Током студентских дана дошао је у додир са сртудентским револуционарни покретом и постао његов присталица. Иако није био члан СКОЈ-а и КПЈ учествовао је у скоро свим акцијама, демонстрацијама и другим манифестацијама студената Београдског универзитета. По заробљавању је био послат у Бањички логор. У логору је био мучен и од њега је било тражено да изда остале чланове Комунистичке партије, припаднике и помагаче Народноослободилачког покрета и друге људе који су помагали партизане на територији Младеновца. Пред иследницима Мића се храбро држао и није проговарао ни речи. Стрељан је фебруара 1943. године на стратишту у Јајинцима.

# data[].attributes.body
Omiljena knjiga

# data[].attributes.body
Umetničko delo