# data[].attributes.body
.Viena no galvenajām komunisma un marksisma atšķirībām ir tā, ka komunisms ir marksisma praktiska īstenošana, turpretī marksisma pamatā ir principu teorētiska interpretācija..
.Marksisms ir teorija vai ietvars, uz kura tiek būvēti komunisma politiskās un ekonomiskās ideoloģijas pamati.
.Komunisma mērķis ir panākt, lai valsts tiktu atzīta ar vienlīdzību, turpretī marksisma mērķis ir tāda veida vai teorētiska pieeja, pēc kuras tiek attīstīta šāda veida valsts..
.Marksistu ideoloģija nedaudz atšķiras no komunistu ideoloģijas. Marksists koncentrējas uz sociālo pārmaiņu radīšanu. Komunists koncentrējas uz tādas sabiedrības uzturēšanu, kurā visi ir vienlīdzīgi.
.Sabiedrībā, kurā notiek marksisms, strādnieku šķira tiek sagrauta, jo buržuāzijai pieder trīs no ražošanas veidiem
(kapitāls, zeme un uzņēmējdarbība). Komunismā nav atļauts privāts īpašums. Visi ražošanas līdzekļi, kā arī citi dabas resursi pieder sabiedrībai.

# data[].attributes.body
Marksisma idejas to sākotnējā veidolā formulēja K. Markss un F. Engelss. 1848. gadā viņi kopīgi publicēja "Komunistiskās partijas manifestu" (Das Manifest der Kommunistischen Partei). Viņu uzskatos centrālo vietu ieņem vēstures materiālistiskā izpratne, kas pasvītro ekonomisko faktoru prioritāti attiecībā uz politisko un ideoloģisko “virsbūvi”, priekšstats par kapitālistisko ražošanu kā balstītu uz strādnieku saražotās virsvērtības piesavināšanos no kapitālistu puses, uzsvars uz šķiru cīņu kā nozīmīgāko vēstures virzītājspēku un proletariāta šķiras īpašo pasaulvēsturisko lomu marksisma pamatmērķa īstenošanā – sabiedrības komunistiskajā pārveidošanā revolucionārā ceļā. Kapitālistiskās sabiedrības pārveidošana par bezšķiru komunistisko sabiedrību, pēc viņu domām, paredz pārejas posmu, kad valsts joprojām pastāv, bet tās varas forma ir proletariāta diktatūra.

# data[].attributes.body
Kārlis Heinrihs Markss bija vācu filozofs, politiskās ekonomijas kritiķis, ekonomists, vēsturnieks, sociologs, politikas teorētiķis, žurnālists un sociālistu revolucionārs. Dzimis Trīrē, Vācijā, Markss studējis tiesību zinātni un filozofiju Bonnas un Berlīnes universitātēs.
K. Marksa izstrādātā mācība, ka līdzšinējo vēsturi virza šķiru cīņa, bet nākotnē valdīs bezšķiru sabiedrība, kur ražošanas līdzekļi piederēs visiem kopīgi, sabiedrības locekļi būs vienlīdzīgi un darbosies princips "No katra pēc spējām, katram pēc vajadzībām".

# data[].attributes.body
Marksisms ir saistīts ar principu teorētisko interpretāciju. Marksisma mērķis ir ietvars vai teorētiskā pieeja, pēc kuras tiek attīstīta valsts, kurā visi ir vienlīdzīgi. Marksisms ir saistīts ar dažādu stāvokļa analīzi, kurā nav atšķirības starp bagātajiem un nabadzīgajiem. Marksisms ir sava veida filozofija, kuras pamatā ir vēstures materiālistiskā interpretācija. Marksists piešķir lielu nozīmi vēsturei un saka, ka cilvēku virza spēki, kurus rada vajadzību un vēlmju kvalitāte.
Marksisma pamat teorija ir tāda, ka kapitālisma valstīs starp klasēm notiek šķiru cīņa. Šī ir cīņa, jo strādniekiem ir nepietiekams atalgojums, kamēr buržuāzija bauda neveiksmīgo darbinieku sviedru peļņu. Tā rezultātā no šiem strādniekiem izcēlās proletariāta revolūcija. Domājams, ka šī revolūcija izbeigs klases cīņu.

# data[].attributes.body
Komunisms ir marksisma praktiska īstenošana. Komunisms tiek sasniegts pēc marksisma ieviešanas. Komunisms ir organizētāks veids, kurā tiek izstrādāta tāda veida politiskā sistēma, kurā visi kļūst par vienu un to pašu. Komunisma mērķis ir panākt, lai valsts tiktu atzīta vienlīdzīgi. Turklāt komunists nesniedz tik lielu nozīmi vēsturei un koncentrējas uz visiem vienlīdzīgas sabiedrības uzturēšanu. Komunismā ražošanas līdzekļi pieder sabiedrībai. Nav arī privāto īpašumu.