# data[].attributes.body
Man vet inte heller exakt när planeten upptäcktes. Det var ungefär  den tid när Sumererna levde. Det finns skriftliga arbeten där Sumererna berätta om planeten som är Merkurius för oss idag.

# data[].attributes.body
Planeten Markurius har ingen tydlig upptäcktsresande. Men planeten var känd i den första högkulturen. Redan Sumererna i Mesopotamien behandlar astronomi.

Senare kallar grekerna dagens Merkurius med två namn : Den kallas Apollo om planeten var på morgonhimmelen och Hermes om planeten var på kvällshimmelen. Men de visste att det är samma planet.

# data[].attributes.headline
Merkurius är en väldigt liten himlakropp

# data[].attributes.subject
Merkurius är en väldigt liten himlakropp

# data[].attributes.body
Merkurius är en romersk gud som kopplas till den grekiska guden Hermes. Han är gudarnas budbärare och även vägvisare. Han symboliseras bland annat av de bevingade sandalerna.

# data[].attributes.body
Ett av Merkurius utmärkande drag är dess kratrar som återfinns hos vår egen ordinerande himlakropp, månen. Merkurius träffas av kometer och meteoriter vilket också sker med många andra planeter. Till skillnad från planeten jorden har Merkurius dock ingen erosion vilket gör att kratrarna finns kvar väldigt länge efter det att de har bildats. På jorden nöts dessa ner av bland annat vind och vatten men också av jordens alla levande organismer. Någon vind finns däremot inte på Merkurius då planeten inte har någon tillräcklig atmosfär. Därför har Merkurius behållit sina många kratrar.

# data[].attributes.body
Merkurius har en väldigt växlande temperatur på grund av avståndet till solen och dess långa dygn. Under denna tid hinner solsidan värmas upp till flera hundra grader medan den motsatta sidan hinner kylas ned. På grund av merkurius väldigt tunna atmosfär är det svårt för planeten att hålla kvar värmen och temperaturen kan där nå ända till -173 grader Celsius.

# data[].attributes.body
Merkurius kärna består av järn, som möjligtvis kan vara smält. Denna kärna tar upp 42% av planeten, medan jordens tar upp 17%. Planeten består utöver detta av kiselföreningar, så kallat silikater och av metalliska ämnen.

Planetens höga densitet kan ha uppkommit i en kollision med en annan planet.

# data[].attributes.headline
BepiColombo - ett framtidsprojekt!

# data[].attributes.subject
BepiColombo - ett framtidsprojekt!

# data[].attributes.body
BepiColombo är Europas första uppdrag till Merkurius och startar i augusti 2015. Rymdsonden planeras anlända till Merkurius år 2022 och ska vid detta tillfälle lägga sig i omloppsbana runt planeten. Den ska därefter samla in data under ett år (vilket kan utökas med ytterligare ett år vid behov). Sonden ska studera planeten i olika våglängder, t ex genom infrarött, ultraviolett, gammastrålning och genom röntgenstrålning.

Det finns vissa faror för rymdsonden i dess bana runt merkurius. På grund av det relativt korta avstådet till solen kan till exempel temperaturen uppgå till ca 335 grader celcius.

# data[].attributes.body
Det är mycket svårt att studera Merkurius eftersom planeten ligger mycket närmare solen än vad jorden gör. Att skicka en sond till Merkurius är en enorm teknisk utmaning och mycket energi krävande. Först skulle sonden behöva tillräckligt med energi för att bryta sig ut ur jorden omloppsbana, (för det skulle den behöva komma upp till en hastighet på 30 kilometer i timmen). Sedan måste den ha tillräckligt med energi att färdas 91 miljoner kilometer för kunna komma in i en omloppsbana runt Merkurius. Tillsist måste det finnas energi för att kunna bromsa in sonden så att den kommer i rätt avstånd till solen, (denna energi får man från raketbränsle eftersom luftmotståndet på Merkurius är för litet för att kunna bromsa in sonden själv).

I slutändan krävs det mer energi för att sända en sond till Merkurius än att lämna solsystemet.

Än så länge är det bara två sonder som har lyckas tagigt sig till Merkurius, Mariner 10 (år 1974 och 1975) och Messenger (år 2008, 2009 och 2011).

# data[].attributes.body
Merkurius gravitation är inte tillräcklig stor för att kunna bevara en långvarig atmosfär. Den lilla atmosfären som nu finns består av syre, helium, väte, natrium och kalcium. På grund av dess instabilitet, ersätts atomerna kontinuerligt. ersättningen kan bero på olika källor. Vätet och heliumet kommer troligen från solvinden och diffunderar in i Merkurius megnetosfär.

# data[].attributes.body
Massa: 330*10^20 kg 55% av jordens massa

Ekvatoriell diameter: 4 879 km

Polär diameter: 4969 km

Ekvatoriell omkrets: 15 329 km (44% av Jordens)

Omloppstid: 88 jorddygn

Ett dygn: 58.6 jorddygn

Avstånd: 47 till  70 * 10^6 km till solen

Temperatur: -173 till 427°C

Medeltemperatur: 179°C

# data[].attributes.body
En bild på merkurius

# data[].attributes.body
Merkurius är den minsta planeten i solsystemet och även den planet som ligger närmast solen.