# data[].attributes.body
Trivsels Ideal

Trivsel skal prioriteres for at optimere elevernes sociale og faglige læring

Balance mellem ja og nej: Svend

Vores velfærdsstat skal overgå behovet for konkurrencestaten

Følelsesmæssig læring.

Samarbejde mellem klassetrinene

Fremme den enkelte elevs fulde potentiale

Udvikle social intelligens

udvikle eleverne til at være verdensborger

Stk. 3. Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre. Skolens virke skal derfor være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati.

# data[].attributes.body
I det demokratiske samfund vil vi stræbe efter at alle har en chance for at bryde social arv og at alle har muligheden for at forbedre deres levevilkår og position i samfundet. Dertil er mangfoldighed og medborgerskab lige så vigtige. (Velfærdsstaten)

For at kunne få denne velfærd, skal vi have økonomisk råd til det. Uden faglig kompetence og uddannelse, kan samfundet ikke understøtte det økonomiske krav til at kunne danne velfærds-aspekterne.
Desuden er konkurrencestaten en drivkraft for motivation til udvikling og innovation.

- Ikke al udvikling er god udvikling

- Det er okay at sige nej og mærke efter

- At være bevist om, at man har et valg

# data[].attributes.body
Trivslen er grundstenen for en god uddannelse. Vi vil danne selvstændige mennesker, der kan finde ud af at sige nej. Plads til at børnene ikke nødvendigvis udvikler sig fagligt hele tiden. Klassen må meget gerne være et mini-samfund, hvor fællesskabet kan være højere end individet, men stadig med plads til individet. Karakterer og tests kan bruges for at identificere at visse elever har det svært, samt som en vigtig succesoplevelse for andre. Men må bruges på en måde der minimerer pres og stress. Vi vil danne det hele menneske.

# data[].attributes.body
Vi vil gerne danne børnene uden afsæt i det klassiske dannelsesbegreb, men i stedet danne børnene til at blive glade og lykkelige individer, som kan biddrage til og indgå i sociale fællelsskaber. Vi har særkligt forkus på forøget elevdemokrati, hvor alle elever har ret til medbestemmelse. Træning af elever frem for terminsprøver og testning.

# data[].attributes.headline
I denne forstand er konkurrencestatens styring underlagt politikernes vilje, og mange af de kanaler for indflydelse, de faglige medarbejdere sammen med elever og studerende fik skole og universiteter, ligesom mange interresseoranisationer fik via permanente råd og nævn, er enten fjernet eller har fået deres betydning reduceret. 

# data[].attributes.subject
I denne forstand er konkurrencestatens styring underlagt politikernes vilje, og mange af de kanaler for indflydelse, de faglige medarbejdere sammen med elever og studerende fik skole og universiteter, ligesom mange interresseoranisationer fik via permanente råd og nævn, er enten fjernet eller har fået deres betydning reduceret. 

# data[].attributes.body
1) valget om engelsk i 1. Klasse
2) skolereformen, der lagde flere timer på dagsordenen for folkeskole elever
3) Fokus på motivation

Dette lægger vægt på nogle primære værdier, nemlig:

- tidlig indlæring af fremmedsprog
- tid
- omrokering på vigtighed af sproglig+skriftlige fag vs. natur og historie-fag
- motion for at bidrage til motivation og læring

# data[].attributes.body
mobility through education - tilpasning til dynamisk arbejdsmarked

# data[].attributes.body
For at opnå, at 95% af børnene kommer i videreuddannelse, er de 2 af de 3 centrale mål for folkeskolen relevante for en konkurrencestat:

1. Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan.

2. Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund for de faglige resultater.

# data[].attributes.body
For at have råd til vores velfærd, skal vi have økonomisk råd til det.
Det sociale er vigtigt, men uden faglig kompetence, opnået gennem den større vægt af sproglige, faglige fag over resten, kan samfundet ikke understøtte det økonomiske krav til at kunne danne en velfærdsstat.

# data[].attributes.body
- Målstyret undervisning

Målet her er: Høj faglig kompetence

- Kompetenceudvikling

Målet her: Fagligt dygtigere lærere = fagligt dygtigere elver

- Mål og opfølgning

Målet her: Plan & løbende evaluering af skole = konkret data = beskriver hvor vi kan blive bedre og hvor, vi gør det godt.

# data[].attributes.body
“Målsætningerne er alle formuleret med udgangspunkt i en strategi for at mobilisere den potentielle arbejdskraft og mindske <tabet> af potentiale".

- Den sætter lærere såvel som pædagoger i spidsen for den opgave at mobilisere den potentielle arbejdskraft ved udstyre alle- eller næsten ale- med kompetencer og færdigheder, og ikke mindst motivation til at stille sig til rådighed for arbejdsmarkedet.

# data[].attributes.headline
Skoletiderne ligner mere og mere de tider man oplever på arbejdsmarkedet

# data[].attributes.subject
Skoletiderne ligner mere og mere de tider man oplever på arbejdsmarkedet

# data[].attributes.headline
Skolen er underlagt politikernes vilje. Fagpersonerne (lærere) sagde nej

# data[].attributes.subject
Skolen er underlagt politikernes vilje. Fagpersonerne (lærere) sagde nej

# data[].attributes.headline
PISA-test, sammenligning mellem andre lande og deres udvikling

# data[].attributes.subject
PISA-test, sammenligning mellem andre lande og deres udvikling

# data[].attributes.headline
Flere skoleledere bliver efteruddannet så de kan sætte mål for, og følge op på udviklingen af skolen. Benchmarking og opfølging på fagligt arbejde 

# data[].attributes.subject
Flere skoleledere bliver efteruddannet så de kan sætte mål for, og følge op på udviklingen af skolen. Benchmarking og opfølging på fagligt arbejde 

# data[].attributes.body
Skolen er samfundets spejl

# data[].attributes.body
Over tid er en af skolens primære funktioner blevet at civilisere børnene til at indgå i det større fællesskab, når de kommer ud af skolen. At man placerer dem sammen i den samme klasse i mange timer på begrænset plads, gør det praktisk nødvendigt at opdrage dem til, hvordan man begår sig i fællesskaber, hvor man er afhængige af hinanden.

# data[].attributes.body
Selve organiseringen af skolen i klasser understøtter, at eleverne opdrages til at være socialt orienterede og demokratiske samfundsborgere.

# data[].attributes.body
Skolen civiliserer børnene

# data[].attributes.body
Værdierne kan ændres over tid, men i dag er de båret af de idealer for adfærd og fællesskaber, som vi også former skolen efter.

# data[].attributes.body
I stedet for at sige, at trivsel er afgørende for, at børn har et godt liv, argumenteres der nu også med, at trivsel er en forudsætning for, at eleverne kan blive så dygtige, som de kan

# data[].attributes.body
Øget indflydelse til forældre og inddragelse af elever: Elever og forældre skal inddrages mere i udviklingen af folkeskolen.

# data[].attributes.body
Hvis man opløser klassen, opløser man det skabte minisamfund

# data[].attributes.body
Hele institutionen folkeskolen er indrettet, så den understøtter elevernes opdragelse til at være en del af fællesskabet, og alt for meget individualisering, pacing og konkurrence bliver der ikke set mildt på

# data[].attributes.body
Opdragelsen til at fungere i et fællesskab ligger i at man skal fungere i klassen

# data[].attributes.body
folkeskolen er en lille version af velfærdstaten

# data[].attributes.body
Det er ikke god tone at konkurrere eller være alt for individualiseret i folkeskolen

# data[].attributes.body
Det er ikke legitimt at sætte gang i en faglig optimering, uden at det sociale er i orden.

# data[].attributes.body
Laura Gilliam mener, at folkeskolens fokus ligger på fællesskabet og det sociale frem for en individualiseret folkeskole

# data[].attributes.body
hvis eleverne konkurrerer og kun fokuserer på det faglige, bekymrer det lærerne'

# data[].attributes.body
De skal trives, og de skal lære, hvordan man opfører sig som en del af et fællesskab. for at blive demokratiske medborger