# data[].attributes.body
בחרתי בציטוט:
"אין דבר כזה בלתי אפשרי"
מכיוון שאין דבר העומד בפני רצון אם אנחנו רוצים אנחנו יכולים זוהי עובדה

# data[].attributes.body
בחרתי בציטוט:"הדמוקרטיה אינה רק חופש הביטוי אלא הזכות השווה להיות שונה".
בחרתי בציטוט זה מכיוון שבחיים ישנן דעות שונות על כל מיני נושאים מסוימים וצריך לקבל את הדעה של האחר כמו שהיינו רוצים שיקבלו את דעותינו.

# data[].attributes.body
"צריך להפתיע! להשתחרר ממוסכמות העבר!"
בחרתי בציטוט זה מכיוון שזה מראה ששמעון פרס היה אדם חכם שהיו לו המון אסטרטגיות ציטוט זה אומר שצריך לדעת להפתיע ולא תמיד לעשות עוד הפעם את מה שעשינו בעבר
https://youtu.be/8K9TVcpvj8o

# data[].attributes.body
בחרתי בציטוט: "הדמוקרטיה אינה רק חופש הביטוי אלא הזכות להיות שונה"
הסבר:
התחברתי לציטוט זה מפני שלכל אחד יש דעות שונות אך כולנו זה אחד שלם ולא צריך לאפלות אף אחד על איך שהוא נראה או על איך שהוא מתלבש.
וחשוב לזכור את זה!
שמעון פרס ז"ל

# data[].attributes.body
בחרתי בציטוט: "הדמוקרטיה אינה רק חופש הביטוי אלא הזכות להיות שונה"
הסבר:
התחברתי לציטוט זה כי כולנו שונים אז זה לא אומר שאני צריך לאפלות אותו ולכולם יש חופש הביטוי להגיד דברחם טובים, רעים אבל תמיד עדיף טובים.

# data[].attributes.body
בחרתי בציטוט:
"אין דבר כזה בלתי אפשרי"
מכיוון שאנחנו צריכים להתאמץ כדי להשיג משהו.

# data[].attributes.headline
בחרתי בציטוט:אין דבר כזה בלתי אפשריכי בכל מצב אפשר ל

# data[].attributes.subject
בחרתי בציטוט:אין דבר כזה בלתי אפשריכי בכל מצב אפשר ל

# data[].attributes.body
זק

# data[].attributes.headline
בחרתי בציטוט : חלומי כנער היה להיות רועה צאן או משורר של כוכבים בחרתי בציטוט זה כי  זה מראה שחלומות קטנים מביאים לחלומות גדולים 

# data[].attributes.subject
בחרתי בציטוט : חלומי כנער היה להיות רועה צאן או משורר של כוכבים בחרתי בציטוט זה כי  זה מראה שחלומות קטנים מביאים לחלומות גדולים 

# data[].attributes.body
עידן

# data[].attributes.headline
אריאל:בחרתי בציטוט "אין דבר כזה בלתי אפשרי" כי צריך להשקיע בדברים שאתה עושה ועם הרבה מאמצים תצליח הכל.

# data[].attributes.subject
אריאל:בחרתי בציטוט "אין דבר כזה בלתי אפשרי" כי צריך להשקיע בדברים שאתה עושה ועם הרבה מאמצים תצליח הכל.

# data[].attributes.headline
גלית: בחרתי בציטוט "חלומי כנער היה להיות רועה צאן או משורר של כוכבים" 

# data[].attributes.subject
גלית: בחרתי בציטוט "חלומי כנער היה להיות רועה צאן או משורר של כוכבים" 

# data[].attributes.body
בחרתי במשפט זה כי הוא מעיד על צניעותו של שמעון פרס ואני מתחברת לאנשים צנועים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דגל מדינת ישראל הוא דגלה הרשמי ו הלאומי של מדינת ישראל, אשר מייצג את ה מדינה, ריבונותה, מוסדותיה ו אזרחיה, הן בישראל והן בעולם. דגל זה הוא בעל רקע לבן, ועליו שני פסים אופקיים בצבע תכלת כהה, וביניהם מגן דוד בגוון זהה, אשר בסיסיו מקבילים לפסים האופקיים של הדגל. ה סמל הוא סמל יהודי המתחבר למסורת ה יהודית.

ראשיתו של הדגל ב מושבה ראשון לציון בימי העלייה הראשונה, והוא אומץ כדגלה של התנועה הציונית מיום היווסדה ב- 1897. דגל זה הועדף על פני " דגל שבעת הכוכבים" שהציע בנימין זאב הרצל. לאחר קום מדינת ישראל התלבטה מועצת המדינה הזמנית לגבי דגלה של המדינה. דגל התנועה הציונית נבחר באופן רשמי לשמש כדגלה של מדינת ישראל ב- 28 באוקטובר 1948, והוא הועדף על פני רעיונות אחרים, בעיקר בשל הפופולריות הרבה שהייתה לו בציבור ה יהודי.

מעמדו החוקי של הדגל עוגן ב חוק הדגל והסמל, ה'תש"ט, ובשנת ה'תשע"ח (2018) גם ניתן לו מעמד חוקתי ב חוק יסוד: ישראל - מדינת הלאום של העם היהודי.

חלק ניכר מקרב התושבים היהודים במדינת ישראל, ומהיהודים שחיים במדינות אחרות, רואה בדגל הלאומי סמל ל עצמאותה של מדינת ישראל. אחד הביטויים הרווחים לכך הוא, הנפת הדגל על בתים ועל מכוניות ב יום העצמאות. בחלק מהמגזר ה חרדי קיים פולמוס לגבי היחס לדגל ולגבי מקומו בחברות אלו, במיוחד משום היותו סמל ציוני, וגם בחלק מהמגזר ה ערבי קיים פולמוס לגבי היחס לדגל משום היותו סמל ציוני ו יהודי.

דגל ישראל בגודל מלא

הכרזת העצמאות, ה' באייר תש"ח, 14 במאי 1948. הדגלים המונפים בה אינם תואמים את מאפייני הדגל, שנקבעו רשמית כחצי שנה לאחר הכרזת העצמאות, משום שבסיסי המשולשים אינם מקבילים לפסי התכלת

צורתו של דגל המדינה והיחסים בין ממדיו נקבעו ופורסמו בהצהרה רשמית של מועצת המדינה הזמנית:

הדגל - 220 סנטימטרים אורכו, 160 סנטימטרים רוחבו. הרקע - לבן ועליו שני פסי תכלת כהה, 25 סנטימטרים רוחב הפס, נטויים לכל אורכו של הדגל מצלע אל צלע. הפס העליון - במרחק 15 סנטימטרים מצלע האורך העליונה. הפס התחתון - במרחק 15 סנטימטרים מצלע האורך התחתונה. באמצעיתו של הרקע הלבן, בין שני פסי התכלת ובמרחק שווה משניהם - מגן דוד עשוי שישה פסי תכלת 5.5 סנטימטרים רוחב האחד, המצטרפים לשני משולשים שווי צלעות, שבסיסותיהם מקבילים לשני פסי התכלת שלאורך הדגל.

- עיתון רשמי מס' 32 מיום י' בחשוון תש"ט (12.11.48), עמוד 62

תוקפם של מאפיינים אלה עוגן ב חוק הדגל, ה'תש"ט-1949 (הקרוי כיום חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, תש"ט-1949).

שרטוט של דגל ישראל, גרסה בה קוטר המגן דוד הוא 66 ס"מ (הגרסה הרשמית לפי "הדגלן")

שרטוט של דגל ישראל, בגרסה הנפוצה בה קוטר המגן דוד הוא 69 ס"מ

במונחים וקסילולוגיים, דגל ישראל הוא דגל מלבני ב יחס 8:11 בין אורכו לרוחבו, שעליו 5 פסים מתחלפים בצבעים כחול- לבן. היחס בין הפסים הוא 3:5:16:5:3. במרכז הפס המרכזי מוטענת הקסגרמה ( מגן דוד) שקודקודיה מצביעים על הפסים הכחולים. גון הצבע הכחול מוגדר בחוק כ-" תכלת כהה", אשר הוגדר כ-Indanthren Calidon (שקיצורו: GCDN), אך מאחר ששם זה לא נמצא כיום בשימוש, יש אי-בהירות לגבי הצבע המדויק של הדגל. הדגל סימטרי ל שיקוף בצירי האורך והרוחב, וכן סימטרי משני צידי הבד (קדימה-אחורה).

הפסים הנטויים לאורכו של הדגל לקוחים מתוך ה טלית המעוטרת בפסים. צבעי הדגל מבוססים על התכלת, ממנה היה עשוי ה מעיל, שהיה חלק מ בגדי הכהן הגדול. ההגדרה הרשמית לצבעי הדגל מובאת בטבלה שלהלן:

בפועל, גון הצבע ה תכלת- כחול משתנה מדגל לדגל ואינו קבוע, לפעמים הוא כחול כהה ולפעמים הוא כחול בהיר.

דגל ישראל עם מגן דוד מלא

תג הכתף של אנשי הבריגדה היהודית.

פלוגת חפרים 608 מניפה את דגל ישראל במצרים 1940

הדגל מונף לצד דגל בריטניה על ידי אנשי משטרת היישובים העבריים, מאי 1945

ערכים מורחבים - הצבעים הלאומיים של ישראל, דגל עברי

ככל הנראה, ה סופר ה אוסטרי ה יהודי לודוויג אוגוסט פרנקל היה הראשון, שהעלה את הרעיון כי הצבעים הלאומיים היהודיים הם כחול ו לבן, במתכונת המזכירה דגל, וזאת בשיר "צבעי ארץ יהודה", שפרסם בשנת 1864, לאחר ביקור ב ירושלים. את השימוש המעשי בדגל זה, במתכונתו המוכרת, ניתן לשייך לימי העלייה הראשונה. הסופר מרדכי בן הלל הכהן תיעד מסיבה לכבוד יום הולדתו ה-100 של משה מונטיפיורי, בשנת 1884, ובה "בפעם הראשונה גילינו לפני הקהל הרחב את צבעינו הלאומיים, כי רבים לא ידעו כי תכלת ולבן הם צבעי עמנו". בחירת הצבעים, הן על ידי פרנקל והן על ידי אנשי העלייה הראשונה, לא הייתה מקרית, שכן המדובר בצבעי הטלית בעלת פתיל תכלת, שמקורה בספר במדבר:

וְנָתְנוּ עַל צִיצִת הַכָּנָף פְּתִיל תְּכֵלֶת.

סמל מגן דוד ששולב בדגל, נמצא בתרבויות העמים מאז תקופת העת העתיקה; אולם זוהה עם היהדות מאז, בפריטי אמנות ו תשמישי קדושה רבים.

אם מתוך ששמע על האירוע, או שגיבש את הרעיון בעצמו, הניף בשנת 1885 ישראל בלקינד, מחלוצי תנועת ביל"ו, את הדגל במתכונת דומה לדגל ישראל כיום אותו הכין יחד עם פאני מאירוביץ' ("יריעת אריג לבנה: שתיים-שתיים רצועות של תכלת משני קצותיה דוגמת הטלית שלנו ומגן דוד של תכלת באמצע"), בחגיגות שלוש שנים להיווסדה של ה מושבה ראשון לציון. דגל זה, כונה "דגל ראשון לציון". בדגל דומה השתמש מיכאל הלפרן באירוע "החגיגה המשולשת" ב נס ציונה בשנת 1891, וכן השתמש בו " מסדר בני ציון" ב בוסטון באותה השנה.

אין לדעת עד כמה היו אירועים אלו ידועים לבאי הקונגרס הציוני הראשון ב בזל ( 1897), שם התקבל הדגל בעל שני פסי התכלת על רקע לבן ובתוכו מגן דוד, ונדחתה הצעתו של בנימין זאב הרצל - דגל עם שבעה כוכבי זהב ורקע לבן כמו החיים החדשים של ישראל (שאז ב-1897 לא הייתה קיימת). את נסיבות היווצרותו של דגל ישראל, שבתחילה היה דגלה של התנועה הציונית, תיאר דוד וולפסון, תוך שהוא מתאר את עצמו כאבי הרעיון של עיצוב הדגל על פי הטלית:

בפקודת מנהיגנו הרצל באתי לבזל, כדי לעשות את כל ההכנות לקונגרס הראשון. בין השאלות הרבות שהעסיקוני אז הייתה אחת... באיזה דגל נקשט את אולם הקונגרס? מה הם צבעיו? הן דגל אין לנו. הרעיון הזה הכאיבני מאוד. צריך ליצור את הדגל. ואולם באיזה צבעים נבחר?
והנה הבהיק רעיון במוחי: הרי יש לנו דגל. לבן כחול. הטלית אשר בה נתעטף בתפילתנו - טלית זו היא סמלנו. נוציא נא את הטלית מנרתיקה ונגולל אותה לעיני ישראל ולעיני כל העמים. הזמנתי אז דגל כחול לבן ומגן דוד מצויר עליו. וכך בא לעולם דגלנו הלאומי.

בסוף מלחמת העולם הראשונה, לאחר ששבו יהודי גירוש תל אביב חזרה מ כפר סבא ליפו, הגה מנהיג הקהילה ר' מנחם יצחק קליונר את הרעיון להניף דגל על חלונות הבתים אליהם שבו, ושרטט את צורתו של הדגל המוכרת כיום. בשנת 1920 הזמין, באמצעות משפחת האחים שבתאי ומתיתיהו אליהו כמות מסחרית ראשונה מבית חרושת בגרמניה.

ערך מורחב - דגל עברי

בתקופת היישוב שימש הדגל את התנועה הציונית, והונף בגלוי באירועים רשמיים.

במהלך מרד גטו ורשה הניף הארגון הצבאי היהודי את הדגל מעל כיכר מוראנובסקה, כסמל של תקווה והתגרות בכוחות הנאציים, שניסו לדכא את המרד.

חיילי חיל החפרים, מראשוני מתנדבי היישוב לצבא הבריטי ב מלחמת העולם השנייה, אשר רבים מהם נפלו בשבי הנאצי באפריל 1941, הניפו את הדגל מתחת ל דגל הבריטי כבר ב- 1940, בעת שירותם ב גזרת המדבר המערבי. אחראי לכך היה מנהיגם יוסף אלמוגי. עדויות מצולמות רבות לכך נותרו ב עזבונות בני משפחות פדויי השבי.

הבריגדה היהודית השתמשה ב תג כתף, המזכיר בעיצובו ובצבעיו את הדגל. חיילי הבריגדה נהגו להניף את הדגל לצד ה דגל הבריטי, ואף התעמתו עם מפקדיהם הבריטים על רקע זה. הם נהגו להניפו בטקסים רשמיים של הבריגדה. לאחר הגעת הבריגדה היהודית לאיטליה ביקר אצלם משה שרת, ראש המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית, ב- 3 באפריל 1945, הביא דגל ללוחמים ונשא במעמד הנפת הדגל נאום הידוע כ נאום הדגל. החי"ל היה הכוח היחיד והראשון, שלחם במלחמת העולם השנייה בדגל יהודי שהוכר כמייצג את העם היהודי.

בעת הכרזת העצמאות קושט האולם בדגל גדול, שנמתח על הקיר מאחורי הנואמים, ושימש כמרכיב עיצובי בולט, שהדגיש את העצמאות שזה עתה הושגה.

בול "הדגל" שהונפק ב-31 במרץ 1949 בעיצובו של פ. קראוס

לאחר הקמת המדינה, היה חשש, שאם ייקבע דגל התנועה הציונית כדגלה של מדינת ישראל, יעורר הדבר בעיות פוליטיות ומשפטיות לחברי התנועה הציונית, שהם אזרחי מדינות אחרות. לפיכך נקבעו תחילה דגלי המדינה להנפה על גבי ספינות - דגל חיל הים ודגל צי הסוחר, ואילו הדיון בדגל הכללי התארך, ונשקלו הצעות שונות לגבי עיצובו.

ועדת הסמל והדגל של מועצת המדינה הזמנית הזמינה הצעות, וקיבלה מספר גדול של רעיונות לעיצוב הדגל. רובן התבססו על דגל התנועה הציונית בשינויים קלים.

תוספות מיוחדות שהוצעו:

בסופו של דבר, הוחלט לאמץ בכל זאת את דגל התנועה הציונית בלא כל שינוי, בעיקר בשל הפופולריות הרבה שהייתה לו בציבור היהודי, וגם כי מדינות וארגונים זרים החלו לזהות אותו כדגל הלאומי של העם היהודי. ההחלטה התקבלה לאחר התכתבות שערך משה שרת עם קהילות יהודיות ציוניות בעולם, במיוחד ב ארצות הברית, וקבלת אישורן, ואפילו עידודן לכך, שדגל התנועה הציונית העולמית ישמש גם כדגל מדינת ישראל. ההחלטה הסופית לגבי דגל המדינה התקבלה ב- 28 באוקטובר 1948. הייתה כוונה לכלול את שבעת כוכבי הזהב של הרצל על סמל המדינה במקום על דגלה, אולם בסופו של דבר נבחר סמל שלא כלל אותם, והשריד היחיד להם הוא בחלק מ סמלי ערים בישראל.

בתקשורת הפלסטינית נטען מספר פעמים, כי שני הפסים מרמזים על שאיפתה של מדינת ישראל לכבוש את השטחים שמ הנילוס ועד הפרת.

ערך מורחב - חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה

הדגל הענק סמוך למצדה, 2007

חצר מטה האומות המאוחדות בניו יורק. משמאל לימין, דגלי הונגריה, איסלנד, הודו, אינדונזיה, איראן, עיראק, אירלנד, ישראל, איטליה וג'מייקה (על-פי הא"ב של שמות המדינות באנגלית), 2007

מעמדם המשפטי והמדיני של דגל מדינת ישראל וסמלהּ על פי החוק, נקבע ב חוק הדגל והסמל, תש"ט-1949, שהתקבל ביום 24 במאי 1949.

החוק קובע את דגל המדינה, סמל המדינה ו המנון המדינה. החוק אוסר על שימוש בדגל למטרות מסחריות, פרט לייצור דגלים ומכירתם, ולמקרים בהם התקבלה רשותו של שר הפנים. החוק קובע מקומות, שבהם יש חובה להניף את הדגל (כמשרדי ממשלה), וכן קובע איסור פלילי על פגיעה בכבודו של דגל המדינה. כללי השימוש הנאות בדגל הלאומי דומים בדרך כלל לכללים הנהוגים במדינות אחרות, אך שונים מהם בכמה היבטים מהותיים. ב ארצות הברית, שריפתו או ביזויו של הדגל הלאומי בידי אזרחים נחשבים כביטוי קיצוני, אך מוגן במסגרת עקרון חופש הביטוי. החוק הישראלי אינו מאפשר מעשים דומים. עם זאת, התקנות לגבי השימוש בדגל בידי גורמים רשמיים מחמירות יותר מאשר בישראל. בארצות הברית קובע החוק, למשל, כי אסור לדגלנים רשמיים להניח את הדגל על הרצפה, וכי גורמים רשמיים צריכים לדאוג לקבורת דגל שנתבלה באדמה. בישראל אינן נהוגות החמרות כאלה, למעט פקודת מטכ"ל לגנוז דגל שהתבלה, החלה על חיילים. בבריטניה, נוהגים אזרחים להשתמש בדגל הלאומי (ה" יוניון ג'ק") לעיטור חפצים שונים, ואפילו שקיות במרכולים או בגדים תחתונים. בישראל, שימוש כזה בדגל אינו מקובל.

החוק בישראל קובע את בכירותו של הדגל בהנפתו עם דגלי מוסדות וארגונים, כך שיש להניף את דגל המדינה ראשון ולהורידו מן התורן אחרון. בעת הנפת דגל המדינה עם דגלי מדינות אחרות, יש להתייחס אל כל הדגלים באופן שווה.

על פי תיקון ל חוק משנת 1997, שהוסף ביוזמת חברת הכנסת לימור לבנת, יש להניף את הדגל על הבניין הראשי או בחזית הבניין הראשי בכל בתי הספר ומוסדות החינוך המוכרים על ידי משרד החינוך, לרבות מוסדות מוכרים אך בלתי רשמיים. עם זאת, החוק אינו מחייב את הנפת הדגל במוסדות המוכרים על ידי משרד הדתות, כך שמוסדות החינוך ה חרדיים רשאים להימנע מהנפת הדגל.

תקנות הדגל והסמל (השימוש בדגל המדינה), תשי"ג-1953, שהתקבלו ב- 16 באפריל 1953, קובעות פרטים טכניים רבים לגבי הצורה בה יונף הדגל, ודרכי השימוש הראויות בו.

בנוסף להנפת הדגל, נהוגה גם תלייתו במאונך לכל גובהו של בניין. במצב כזה נוהגים לעיתים קרובות למתוח את הדגל הרבה מעבר לפרופורציות הקבועות בחוק, ויש הנוהגים במצב זה לסובב את המגן דוד כך שקודקודיו ימשיכו להצביע מעלה ומטה (במקום לעבר הפסים הכחולים). נוהג זה שנוי במחלוקת: לקראת יום העצמאות 2008 חילק בנק הפועלים דגלי ישראל (תוצרת סין) בהם מגן דוד עם קודקודים מופנים מעלה ומטה. ערוץ 7 ומבקרים אחרים טענו כי מדובר בהפרה של חוק הדגל.

בדצמבר 2010 אישרה הכנסת תיקון לחוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, אשר מחייב מוסדות המתוקצבים באופן מלא או חלקי על ידי המדינה לרכוש דגלי לאום רק מתוצרת ישראל.

דגלי ישראל מקשטים בתים לכבוד יום העצמאות

הנפת דגל הדיו באילת בסיום מבצע עובדה במלחמת העצמאות, 1949

דגלי ישראל במחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע.

חלק ניכר מתושבי המדינה היהודים רואה בדגל את הביטוי הלאומי לעצמאות העם, ואת סמלו. כך, למשל, אחד הביטויים החזותיים החזקים להחלת הריבונות על שטחי המדינה במהלך מלחמת העצמאות היה הנפת דגל הדיו ב אילת.

על מוסדות עירוניים מקובל להניף את דגל המדינה ביחד עם דגל הרשות המקומית. כשבוע לפני יום העצמאות נוהגות הרשויות המקומיות לעטר את עמודי התאורה בדגלי המדינה ובדגלי הרשות המקומית. בהתאם לסמכות שניתנה לו ב חוק יום העצמאות, תש"ט-1949, קבע ראש הממשלה, דוד בן-גוריון כי "ביום העצמאות יונף דגל המדינה על כל בנין ממשלתי או ציבורי ועל כל בית פרטי". הוראה זו אינה נאכפת, אולם רשויות המדינה מעודדות את האזרחים לנהוג כך. כמו כן התגבש בסוף המאה העשרים מנהג לתלות את הדגל על מכוניות פרטיות ביום העצמאות.

ב יום ירושלים רבבות אנשים, רובם מזוהים עם הציבור ה דתי לאומי, בני הציונות הדתית, עורכים את ריקוד דגלים: צעדה עם דגלי ישראל ברחבי ירושלים ו העיר העתיקה אל עבר הכותל המערבי לציון שחרור ירושלים ב מלחמת ששת הימים.

במהלך השנים נעשו כמה מחוות הקשורות לדגל, לרוב כביטוי לעמידה איתנה. כך, למשל, נעטף בניין תיאטרון " הבימה" ב תל אביב בדגל ישראל ענק, במהלך מלחמת המפרץ הראשונה, שבה נורו טילים על תל אביב. עזאם עזאם, שנכלא ב מצרים באשמת ריגול נעטף בדגל ישראל בעת ששב מכלאו בשנת 2004.

בנוסף לכך אימצו אזרחים ישראלים מנהגים המקובלים במדינות אחרות לגבי דגל הלאום. למשל, הגולש גל פרידמן התעטף בדגל בעת שזכה ב מדליית הזהב ב אולימפיאדת אתונה 2004. התעטפות בדגלי לאום היא מנהג רווח בקרב ספורטאים המייצגים מדינות בתחרויות רשמיות. ה אסטרונאוט אילן רמון לקח עמו לחלל את דגל מדינת ישראל, ביחד עם חפצים רבי משמעות אחרים כציור של ילד שנספה ב שואה, מכתב מאת רון ארד, גביע לקידוש ו ספר תורה קטן. דגל ישראל מופיע גם לצד שמו של רמון על לוח זיכרון להנצחת חללי אסון מעבורת החלל קולומביה, אשר הותקן על ה רובר ספיריט שנחת על מאדים בשנת 2004, כמו גם על לוח מיוחד שהורכב על ה גשושית בראשית. גם מנהג זה, לקחת את דגל הלאום וחפצים משמעותיים אחרים, רווח בקרב אסטרונאוטים ממדינות שונות בעת מסעות לחלל.

הביטוי "כחול לבן" כצבעי הדגל, מסמל את תוצרת מדינת ישראל, ונכנס ללשון הדיבור בביטויים כגון "קנה כחול לבן".

בימי המחאה כנגד תוכנית ההתנתקות השתמשו שני הצדדים בדגל ישראל לביטוי התנגדותם או תמיכתם בתוכנית. " הסרטים הכתומים" שליוו את מחנה מתנגדי התוכנית, הוצמדו בתחילה לדגל, ולאחר מכן הופיעו "דגלים כתומים" בתבנית הדגל, אך בצבע הכתום. תומכי התוכנית ביטאו את תמיכתם באמצעות הצגת סרטים כחולים, או כחולים לבנים, באופן שנועד להזכיר את דגל ישראל.

בסמוך ל יום העצמאות ה-60 של מדינת ישראל ( 2008) נפרש דגל ישראל בגודל 100 על 200 מטרים למרגלות הרי אדום באילת. זהו אחד הדגלים הגדולים ביותר בעולם, אך כיום (מאי 2016), הדגל הגדול ביותר בעולם הוא דגל רומניה בעיירה קלינצ'ן.

בתמונות ובציורים מקובל להציג את דגל ישראל כשהתורן לשמאלו, כמקובל ברוב מדינות העולם, אך בניגוד לכיוון הכתיבה ב עברית וב ערבית שהן שתי השפות הרשמיות בישראל. במדינות אחרות שבהן נהוג לכתוב מימין לשמאל (בפרט במדינות ערב) מציגים את הדגל כשהתורן לימינו. כיוון שדגל ישראל הוא סימטרי הן על ציר האורך והן על ציר הרוחב, שינוי מיקום התורן אינו משנה את צורת הדגל.

היחס לדגל ישראל וסמלי הלאום ב צה"ל מוסדר בפקודות מטכ"ל ונהלים מבודרים. פקודת מטכ"ל מס' 33.0401 קובעת את היחס לדגל ישראל, ל דגל צה"ל, לתמונות אישים, ולדגלי החילות והפיקודים. במדינת ישראל, המבוססת על שירות צבאי המוני, ואשר בה רוב הטקסים הממלכתיים (ובמיוחד הטקסים המרכזיים ב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, ב יום העצמאות ואף ב יום הזיכרון לשואה ולגבורה) נערכים במתכונת צבאית ובהשתתפות חיילי צה"ל, מהווה יחסו של צה"ל אל הדגל את הנורמה המקובלת, ומטמיע בחיילים, ובציבור כולו, את החינוך ליחס של כבוד אל הדגל.

על פי הפקודה מונף הדגל בכל יחידה של צה"ל בכל יום לאחר שעת ההשכמה, ומורד עם סיום היום בטרם שקיעת החמה. טקס זה תופס מקום מרכזי בשגרת יומם של החיילים. על פי הפקודה יורכנו הדגלים ויונפו ב חצי התורן ב ימי אבל, בערב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ובערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה, ובמועדי אבל מיוחדים שיקבעו על ידי הממשלה. הפקודה אף קובעת כי דגל שאינו ראוי עוד להנפה ייגנז במקום המיוחד לכך, בדומה למנהג היהודי העתיק ל גניזת ספרי קודש, ואילו דגלים מיוחדים בעלי ערך היסטורי יישמרו לפי הוראות מחלקת ההיסטוריה של צה"ל.

דגל המדינה אינו אהוד במיוחד במגזר ה חרדי ובמגזר ה ערבי ובקרב רוב בני מגזרים אלו הוא אינו אהוד בכלל. מוסדות חינוך חרדיים אינם חייבים להניף את הדגל, ואילו מוסדות חינוך ערביים ממלכתיים מניפים אותו פעמים רבות בצורה צנועה יותר מהמקובל במגזר היהודי. במגזר ה דרוזי מקובל להניף את דגל ישראל לצד הדגל הדרוזי, שהוא דגל המשותף לכל הקהילות הדרוזיות בעולם.

אף כי דגל המדינה מבוסס על סמלים יהודיים, חרדים רבים רואים בו את סמלה של התנועה הציונית, תנועה שהם מתנגדים לה אידאולוגית, ולכן נמנעים משימוש בסמליה. עם זאת, הרב יוסף שלמה כהנמן, מייסד ישיבת פוניבז', הקפיד להניף כל שנה ב יום העצמאות את דגל המדינה על גג הישיבה, ובעקבותיו נוהגים כך עד היום.

דגל ישראל מתנוסס על גג ישיבת פוניבז' ביום העצמאות

דגל ישראל ענק נמתח על בניין היכל המשפט בנצרת עילית, הצופה על העיר הערבית נצרת, 2005

בציבור הערבי טוענים כי הדגל אינו מייצג אותם, כיוון שאין בו כל ייצוג לעם הערבי, ל אסלאם או ל נצרות. בעניין זה עלו בעבר הצעות לשינוי הדגל באמצעות הוספת סמל הסהר המזוהה עם האסלאם בצד המגן דוד, או לחלופין לאמץ עיצוב נייטרלי יותר מבחינה דתית.

כך גם בעניין הדגל, אפשר להבין את הקושי של ערביי ישראל להזדהות עם דגל תכלת לבן עם מגן דוד. אבל גם בדגליהן של מדינות דמוקרטיות רבות מופיע הצלב: שווייץ ושוודיה, דנמרק ונורווגיה, וכמובן, הצלב הכפול של אנגליה וסקוטלנד בדגל הבריטי. האם זה מונע מיהודי אזרחי המדינות הללו להישבע אמונים לדגל? כמובן, זה קשה עליו, כי גם במדינה דמוקרטית קשה להיות מיעוט. ברמה סמלית זו, ערביי ישראל הם בחברה טובה. מכל מקום, אין שום נורמה דמוקרטית המחייבת לשנות את טיב סמליה של מדינת לאום.

לכך ענה סמי סמוחה, כי אין להשוות בין מדינות המערב האמונות על מסורת הדמוקרטיה הליברלית בה היסוד ה אתני הוא משני, ובין ישראל, "שהאתניות טבועה במהותה, בזהותה, בארגון המוסדי שלה ובמדיניות הציבורית המופעלת בה". לדברי סמוחה כל עוד אין זהות "ישראלית" המעמידה את כל אזרחיה על בסיס שווה, יש לעובדה כי דגל המדינה מבוסס על סמלים יהודיים בלעדיים משמעות מפלה.

הצעות לשינוי הדגל, שממילא לא כללו עיצוב קונקרטי לדגל חדש, לא הגיעו לדיון במוסדות המדינה, אך הן שבות ועולות מדי פעם לדיון ציבורי, במסגרת הדיון בשאלה האם מדינת ישראל היא, כהגדרת חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו " מדינה יהודית ודמוקרטית", או שמא, כדרישתם של חוגים מסוימים, עליה להיות " מדינת כל אזרחיה". הדרישה לשינוי הדגל נתפסת בקרב רבים כאיום על עצם מהותה של המדינה. על רקע זה באה הוראתה של לימור לבנת כאשר הייתה שרת החינוך, בשנת 2001, לאכוף את התיקון לחוק הדגל שיזמה, ולהורות על הנפת הדגל בחזיתות כל בתי הספר במדינת ישראל, גם אלו שבהם לומדים ערבים או חרדים.

אליק מישורי, שורו הביטו וראו, איקונות וסמלים חזותיים ציוניים בתרבות הישראלית, תל אביב: הוצאת עם עובד, ספריית אופקים, תש"ס 2000, חלק ג' פרק ה'.

ארי שבט, להרים את הדגל, דגל ישראל והדיבור בעברית במקורות היהדות, ירושלים: הוצאת בית הרב, תשע"ד.

דני בירן, איש על דגלו, מסע אישי בעקבות המורשת ההיסטורית של דגל ישראל, הוצאת סטימצקי 2017.

חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, תש"ט-1949, באתר ויקיטקסט

דגל ישראל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, תש"ט-1949 | הנוסח הראשון מיום 24 במאי 1949 | הנוסח המעודכן מיום 15 בדצמבר 2010

הדגל והסמל בתערוכה "כחול על גבי לבן 2018", באתר ארכיון המדינה

דגל ישראל, באתר דגלי העולם (באנגלית)

סמלי המדינה והנשיאות, באתר נשיא המדינה

דגל ישראל, באתר Flags.net

דגל ישראל כיצירה של העם היהודי, באתר של זאב גלילי

סמל ודגל המדינה, באתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית

חיים שטייר, אוסף תמונות של דגל ישראל

אביגיל אורן, דגל המדינה: המחלוקת וההחלטה, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח

אלכסנדר מישורי, ‏לקורותיו של דגל מדינת ישראל, קתדרה 62, דצמבר 1991, עמודים 155-171 (גרסה טקסטואלית באתר סנונית)

זיו ריינשטיין, דגל ישראל: מסע בעקבות המוצר הכי כחול-לבן, באתר ynet, 26 באפריל 2012

נס ודגל, באתר האקדמיה ללשון העברית, 23 באפריל 2012

עלון הדגל, באתר התאחדות בולאי ישראל

רון תקוה, ‏חובת הנפת הדגל הלאומי והצבתו בבניינים ציבוריים: סקירת חקיקה בישראל ובכמה מדינות מערביות, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 3 באוגוסט 2005

מכתב ברוסית שכתב יוצר ומעצב הדגל, ישראל בלקינד, בחגיגת מלאת שלוש שנים למושבה ראשון לציון, ט"ו באב תרמ"ה, 27 ביולי 1885, באתר הספרייה הלאומית

מה המשמעות של דגל ישראל?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה

יורי ילון, ישראל קוראת לכם לדגל, באתר ישראל היום, 16 מרץ 2018

הצבתם של סמל המדינה ודגל ישראל בבתי המשפט בישראל, באתר ארכיון המדינה

ציון נאנוס, איך נבחר דגל המדינה, בערוץ ארכיון המדינה, 2007

"הדגל שלי הוא כחול ולבן, אבל... איזה כחול בדיוק?", כתבה בבלוג "הדגלן"

"המשוגעים לדבר: דגל כחול לבן", בערוץ של כלכליסט

הצעתו של הרצל לדגל התנועה הציונית, באתר הארכיון הציוני, 24 באפריל 2023

אוסף תמונות בעקבות הדגל, באתר הארכיון הציוני, 24 באפריל 2023

1. רשמית, ^ צבע הדגל מוגדר כ"תכלת-כהה" שנראה דומה מאוד לצבע כחול, ולכן רווחת בציבור התפישה השגויה שצבעי הדגל הם "כחול-לבן". בפועל, גוון צבע התכלת שבדגל משתנה בין דגלים שונים ונובע בין השאר גם מדהיית הצבע עם הזמן.

2. ^ עופר אדרת, היכן הונף הדגל לראשונה? ראשון לציון פתחה במאבק על הבכורה נגד נס ציונה, באתר הארץ, 14 באפריל 2021

3. ^ מרדכי בן הלל, עולמי, תל אביב 1929, כרך ב' עמוד 63

4. ^ דוד וולפסון, כיצד נולד דגלנו הלאומי?, ספר המועדים, עמוד 432, באתר היברובוקס

5. ^ עמוס רגב, הדגל בגטו, באתר ישראל היום, 7 באפריל 2013

6. ^ איתמר מרכוס ונאן ז'אק זילברדיק, דובר פת"ח: הפסים על דגל ישראל מראים את מטרת ישראל לשלוט "מהנילוס לפרת", באתר מבט לתקשורת פלסטינית, 26 במרץ 2014

7. ^ 1 פקודת מטכ"ל 33.0401, דגל המדינה, דגל צה"ל ותמונות אישים, באתר צה"ל, 15 בנובמבר 19812

8. ^ חוק הדגל והסמל (תיקון מס' 3), התשנ"ז-1997, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת

9. ^ ק"ת מס' 355 מיום א' באייר תשי"ג (16.4.1953), עמוד 910

10. ^ עידו קינן, בנק הפועלים מסרב להודות בטעות הדגל
שמעון כהן, טעות בדגל של בנק הפועלים?, באתר ערוץ 7, 1 במאי 2008

11. ^ AP, פי 3 ממגרש כדורגל: זה הדגל הגדול ביותר בעולם, באתר ynet, 27 במאי 2013

12. סמי סמוחה, "דמוקרטיה אתנית: ישראל כאב טיפוס", בתוך פ. גינוסר וא. בראלי (עורכים) ^ ציונות: פולמוס בן זמננו (שדה בוקר, המרכז למורשת בן-גוריון, 1996), עמוד 287

# data[].attributes.attachment_link.title
דגל ישראל - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
דגל מדינת ישראל הוא דגלה הרשמי ו הלאומי של מדינת ישראל, אשר מייצג את ה מדינה, ריבונותה, מוסדותיה ו אזרחיה, הן בישראל והן בעולם. דגל זה הוא בעל רקע לבן, ועליו שני פסים אופקיים בצבע תכלת כהה, וביניהם מגן דוד בגוון זהה, אשר בסיסיו מקבילים לפסים האופקיים של הדגל.

# data[].attributes.body
אני בחרתי בציטוט: אני הכנתי נאום, אני לא אקריא אותו, אני אשיב ישר לשאלות של יצחק. איזו אמינות אני הפרתי?! איזו בעיה של אמינות יש לך איתי, יצחק רבין?! אני כתבתי נגדך ס פר?! אני קראתי אותך בשמות?!"
בחרתי בציטוט זה כי הציטוט הזה מראה על כמה ביטחון יש לו וכמה שהוא האמין.
ואיך הוא ענה לכל דבר שאמרו לו לא בהעלבה, לא לקח ללב אלה המשיך בדרכו המתוכננת.

# data[].attributes.headline
לזכר שמעון פרס ז"ל:

# data[].attributes.subject
לזכר שמעון פרס ז"ל:

# data[].attributes.body
מיכל: אני בחרתי בציטוט
"אין דבר כזה בלתי אפשרי"
בחרתי בציטוט זה מכיוון שכל אחד יכול לעשות הכל כמו שאומרים השמיים הם הגבול

# data[].attributes.headline
ולדי: שמעון פרס

# data[].attributes.subject
ולדי: שמעון פרס

# data[].attributes.body
:בחרתי בציטוט"אין דבר כזה בלתי אפשרי"בחרתי בציטוט הזה כי צריך לאמין בך וזה יצליח.

# data[].attributes.body
בחרתי בציטוט :" אנשים שאין להם פנטזיה, לא עושים דברים פנטסטיים" -בחרתי בציטוט זה כי לפי דעתי בשביל לעשות דברים מיוחדים ויצירתיים צריך לפנטז, לדיין ולחשוב קצת מעבר לרגיל.

# data[].attributes.headline
שירה: בחרתי בציטוט זה

# data[].attributes.subject
שירה: בחרתי בציטוט זה

# data[].attributes.body
"לא צריך לשנות את ההיסטוריה,גם אם זה לטוב וגם אם זה לרע"- בחרתי בציטוט זה מכיוון שזה משפט שאומר שאם קרה משהו טוב או עדיין נכתב בהיסטוריה ולכן צריך ללמוד מכך לקח.

# data[].attributes.headline
ויקה: אני בחרתי בציטוט

# data[].attributes.subject
ויקה: אני בחרתי בציטוט

# data[].attributes.body
"אין דבר כזה בלתי אפשרי"
התחברתי לציטוט זה כי אני מאמינה שאם רוצים משהו תמיד יכולים להשיג אותו.

# data[].attributes.headline
הדר: ציטוט מפיו של שמעון פרס ז"ל

# data[].attributes.subject
הדר: ציטוט מפיו של שמעון פרס ז"ל

# data[].attributes.body
"חלומי כנער היה להיות רועה צאן או משורר של כוכבים"
התחברתי לציטוט זה כי הוא חלם להיות משהו קטן והגיע להיות נשיא מדינת ישראל ה-9.