# data[].attributes.body
1. Hvordan kan tabel 6.2 vedr. emotioners funktioner på fire analyseniveauer anvendes i praksis? Sæt et fænomen ind.
Fænomen: En klasse
Individuelt plan: Forberede sig på at interagere fagligt og socialt i klassen
Dyadisk plan: Forståelse for andres følelser – aflæse hinanden
Gruppeplan: Hvert gruppemedlem har sin identitet og rolle i klassen – den enkelte følelser har betydning for dennes rolle
Kulturelt plan: De kulturelle normer og værdier har indflydelse på gruppedynamikken. Det, at vi har den samme kulturelle baggrund, gør, at klassen har et fællesskab.

# data[].attributes.headline
Hvordan
kan tabel 6.2 vedr. emotioners funktioner på fire analyseniveauer anvendes i
praksis? Sæt et fænomen ind.

# data[].attributes.subject
Hvordan
kan tabel 6.2 vedr. emotioners funktioner på fire analyseniveauer anvendes i
praksis? Sæt et fænomen ind.

# data[].attributes.body
-       Fænomen: En klasse

o   Individuelt plan: Forberede sig på at interagere fagligt og socialt i klassen.

o   Dyadisk plan: Forståelse for andres følelser – aflæse hinanden. Aflæse de andre i klassens følelser.

o   Gruppe plan: Hvert gruppemedlem har sin rolle, som bl.a. er defineret ud fra dens følelser.

o   Kulturelt plan: Normer og værdier har indflydelse på gruppedynamikken. Vi udvikler klassekultur ud fra de normer vi skaber, samt den energi og de følelser der er i rummet. Vi skaber en stemning der skaber en kultur. Vi kommer fra den samme kultur, hvilket er med til at skabe gruppedynamikken.

# data[].attributes.body
1. Hvorfor kan Lorenz' aggressionsteori forekomme selvmodsigende?

Ifølge Lorenz's teori ville et fredeligt samfund være mere aggressive eftersom at de ikke har nogle ydre fjender, som de kan rette deres aggressioner imod, men i virkeligheden forholder det sig sådan at samfund i krig har flere kamp- og konkurrencesportsaktiviteter og praktiserer flere smerteritualer.

2. Hvordan forholder etologien sig til ideen om determinisme vs. frihed?

Vi handler under frihed med de vilkår vi har. Frihed er den mulighed der fremkommer, når vi forholder os til de faktorer og nødvendigheder, som mennesket er underlagt, og ikke bare en "blankocheck, som vi på forhånd har fået udstedt.

3. Hvilken indflydelse har etologiens og den komparative psykologis historie/geografiske afstamning på reduktionisme og determinisme?

Etologiens og den komparative psykologis historie/geografiske afstamning har indflydelse på hvordan de to retninger forstås. Reduktionismen i USA har fx et bestemt syn på frihed.

Etologi kommer af biologien, og den komparative kommer fra USA og er mere eksperimentel og behavioristisk (s. 324-25)

1. Hvordan adskiller mennesker sig fra de andre primater?

Vores evne til at udnytte vores emotioner, større Kortex, mere komplekse kognitive processer,

2. Hvordan kan emotioner både være en universel og kulturel variable, og hvorfor har kultur en afgørende rolle for menneskets komplekse emotionelle system?

På tværs af lande og kulturer kan man godt have de samme følelser. Fordi emotioner er kommunikation mellem mennesker og bruges bl.a. til at opdrage børn med.

Modellen kan ikke bare bruges til at indsætte fænomener. Vi kan dog bruge modellen til at forstå instinkt-processen

Den komparative metode kan kun bygge på observationer og alle nuancer vil derfor ikke kunne belyses.

# data[].attributes.headline
 Hvorfor har evolutionsteorien skabt nyt liv til
     det videnskabelige studie af emotioner? 

# data[].attributes.subject
 Hvorfor har evolutionsteorien skabt nyt liv til
     det videnskabelige studie af emotioner? 

# data[].attributes.body
Tidligere har man videnskabeligt tænkt på følelser, som noget negativt, da det rationelle menneske er set som idealet.
Pga. evolutionsteorien opstår funktionalismen, hvor man ser på de konkrete følelsers funktioner i forhold til forbedring af fitness (videreførelse af gener).

# data[].attributes.headline
Evolutionspsykologien
og stenaldermennesket i os - Jill Byrnit    

# data[].attributes.subject
Evolutionspsykologien
og stenaldermennesket i os - Jill Byrnit    

# data[].attributes.body
Evolutionspsykologiens personlighedspsykologi.

Evolutionslæren forsøger at forklare processer der fører til livsformer, og hvordan disse udvikles over tid, så nye arter opstår.

-       Det er i dag et videnskabeligt faktum og ikke en teori, at livsarter gennemgår en evolution.

Alle livsformer har en individuel variation, og inden for denne variation er nogle individer indenfor sammen art bedre rustet til at klare deres livsomstændigheder og reproducere sig.

Naturlig selektion: De livsopgaver, der vil sikre individets genetiske overlevelse.
Seksuel selektion: Handler om 2 tinge, dels at kunne klare kampen mod artsfæller der ønsker den samme seksualpartner, men også at kunne tiltrække denne seksualpartner.

Dyret i mennesket:

Mennesket er dens eneste dyreart der udvikler sine bevidstheder og kapaciteter såsom; sprog, høje abstraktionsniveauer, selvbevidsthed og viden om døden. MEN dyret i mennesket er også stærkt, og derfor gør mennesket ikke nødvendigvis altid det mest fornuftige.
Mennesket kan opleve situationer der er så tæt på vores overlevelses- og reproduktions-opgaver, der gør at vi kan reagere med et spontant instinktberedskab, før vi får reflekteret, så vi kan ændre vores handletilbøjeligheder, og reagere fornuftigt.

Reproduktion – og yngelpleje:
Menneskets hjerne er kun 23% udviklet ved fødsel – dvs. vi befinder os i ”social livmoder”, hvor hjernen færdigudvikles i sociale miljøer, i lang tid efter fødslen. à det kræver dermed en strategi for kvinden at vælge en mand der kan samarbejde om barnet efter fødslen, da der kommer mange udfordringer og forpligtelser i yngelplejen, og derfor er kvinder ikke ligeså villige til sex som mænd.
Kvinder søger derfor en mand der vil indgå i en samarbejdskoalition – så han føler sig forpligtet til hende og barnet.
Manden har også et fokus på hvilken kvinde han vælger som partner i og med hun skal videreføre slægten og generne, og det er derfor ikke ligegyldigt hvor godt eller dårligt moderen klarer opgaven med barnet. En kvinde skal derfor gerne have egenskaber der er tilsvarende til hans egne.

Der vil altid være én til alle, fordi man derfor søger en partner med lignende egenskaber. Derfor sætter man også sine standarder efter sine egne, og dermed får den mindre klog og smukke også en partner à man går efter princippet om: ”hvis man ikke kan det man vil, må man ville det, man kan.”

Mennesket som flokdyr - status:

Mennesker er et meget statusorienteret væsen. – der er rettigheder og begrænsninger hinanden i mellem – hvor ressourcerne også fordeles ift. Hierarkiet i flokken. Status er derfor en vigtig motivations faktor.

Social stimulis fremmende og hæmmende effekt:
- Den sociale faciliterings-effekt à altså den fremmede effekt af sociale stimuli. – Norman Triplett (slutningen af 1800-tallet)

- sociale stimuli påvirker vores præstationer, både på godt og på ondt.
Når vi skal lære lette ting, lærer vi det hurtigere i sociale sammenhænge, men skal vi lære svære ting skal vi helst gøre det i et rum HELT alene.

- Yerkes-Dodson-modellen: Viser sammenhængen mellem præstation og ophidselse (arusal), og tegner en omvendt u-kurve. Den menneskelige præstation vil være dårligst ved høj og lav ophidselse og dermed optimal ved mellemværdierne. (figur 1 s.109)

Evolutionshistorien har derfor selekteret at vi er stærkt opmærksomme på andre mennesker.

Samarbejdsnatur:
Mennesker har så meget brug for hinanden, at det nærmer sig sult – Baumeister og Leary – den sociale sult.

Need to belong à Det er et specifikt behov at høre til andre mennesker.

Når vi aktivt udelukkes fra et socialt samspil, sætter det danner i mekanismer der vil gøre alt for at forsøge at reparere og gendanne de truede relationer.
- De medfødte sociale kompetencer mennesket fødes med, går på at indgå i forpligtende, gensidige og retfærdige relationer med hinanden.

Theory of mind: mennesket (helt ned til 6 måneder) forsøger at forstå andres intentioner bag deres handlinger. Denne evne skærpes når vi vokser op, så vi kan bruge denne evne på meget avancerede måder.

Retfærdighed: følelsen af retfærdighed er vigtig for mennesket (men også abers) ydelse overfor andre. Det spiller en central rolle i den menneskelige selvforståelse, om vi føler os retfærdigt behandlet – der skal være sammenhæng mellem ydelse og nydelse – og derfor er der rimelighedsprincipper i sociale relationer.
Mennesket er naturligt rimelige og retfærdige overfor hinanden, selv overfor fremmede. Det skyldes der er blevet lagret regler for et rimeligt samspil i mennesket som moral, hvilket Darwin gjorde opmærksom på, allerede i 1872 – at moralen har sin baggrund i biologien.
Reciprok altruisme: En gensidig altruisme (modsat egoisme) – noget for noget. (H2O)