# data[].attributes.body
Observationerna går ut på att se hur information presenteras idag i miljöer där många personer rör sig.
Digitala lösningar, krisinformation

# data[].attributes.body
"According to [1] a general definition of accessibility means “the

quality  of  being  accessible;  an  easy  approach  in  dealing  or

obtaining, a condition of access to information, documentation and

communication  services  by  the  disabled  person”.  Therefore,

accessibility can be understood as the possibility of autonomous

access  to  the  social  and  physical  environment,  be  it  public  or

collective"

https://dl-acm-org.ezproxy.hkr.se/doi/abs/10.1145/2910019.2910036

# data[].attributes.body
Utifrån användarperspektiv

Intervjuer  (5-6 st)
- kommuner, hur går dom ut med viktig info? vad för typ av info?

Observationer
- Vad för typ av info går kommuner ut med på webben?

Experiment
- Tillgänglighet

# data[].attributes.body
https://www.resume.se/alla-nyheter/nyheter/sveriges-kommuner-overskattar-kommunikationens-roll/

# data[].attributes.headline
HUR KOMMUNICERAR KOMMUNEN VID STÖRRE HÄNDELSE ELLER KRIS?

# data[].attributes.subject
HUR KOMMUNICERAR KOMMUNEN VID STÖRRE HÄNDELSE ELLER KRIS?

# data[].attributes.body
https://www.svedala.se/paverka/nyheter/2017/hur-kommunicerar-kommunen-vid-storre-handelse-eller-kris/

# data[].attributes.body
https://www.tomelilla.se/kommun-och-politik/sakerhet-och-trygghet/hur-kommunicerar-vi-i-kris

# data[].attributes.body
- Facebook
- Telefon
- Media

# data[].attributes.body
https://www.varberg.se/download/18.70aae65915385321fb071d09/1459768955295/Kommunikationsstrategi+2016-2017.pdf

# data[].attributes.body
https://www.google.com/search?q=hur+kommunicerar+kommunen&sxsrf=ACYBGNSV5IeFbXsNepcZcf8uYpGtfSWr7w:1581440936240&ei=qN9CXoaaDrCqrgTK3aQQ&start=20&sa=N&ved=2ahUKEwiGjvPJ_snnAhUwlYsKHcouCQI4ChDw0wN6BAgLEEM&biw=1889&bih=917

# data[].attributes.body
https://www.ockelbo.se/Invanare/Krisberedskap--sakerhet/Hur-vi-kommunicerar-vid-storre-handelse-eller-kris-/

# data[].attributes.body
https://beredskapsverige.se/info/kommunikation/

# data[].attributes.body
https://www-emerald-com.ezproxy.hkr.se/insight/content/doi/10.1108/JRIM-06-2014-0039/full/pdf?title=typologies-and-touchpoints-designing-multi-channel-digital-strategies

# data[].attributes.body
https://search-proquest-com.ezproxy.hkr.se/docview/2002230921?pq-origsite=summon

# data[].attributes.headline
Move, Hold and Touch: A Framework for Tangible Gesture Interactive Systems

# data[].attributes.subject
Move, Hold and Touch: A Framework for Tangible Gesture Interactive Systems

# data[].attributes.body
https://doaj.org/article/5efebd3de82a4432bf99073f07348103

# data[].attributes.headline
Designing and implementing interactive and realistic augmented reality experiences

# data[].attributes.subject
Designing and implementing interactive and realistic augmented reality experiences

# data[].attributes.body
https://link-springer-com.ezproxy.hkr.se/article/10.1007/s10209-017-0584-2

# data[].attributes.body
http://hkr.summon.serialssolutions.com/#!/search?ho=t&fvf=IsPeerReviewed,true,f&rf=PublicationDate,2015-02-10:2020-02-10&l=sv-SE&q=(designing%20interactive%20systems)%20AND%20(availability)

# data[].attributes.body
http://hkr.summon.serialssolutions.com/#!/search?ho=t&fvf=IsPeerReviewed,true,f&rf=PublicationDate,2015-02-10:2020-02-10&l=sv-SE&q=(interactive%20systems%20for%20security)

# data[].attributes.headline
System-of-systems support — A bigraph approach to interoperability and emergent behavior

# data[].attributes.subject
System-of-systems support — A bigraph approach to interoperability and emergent behavior

# data[].attributes.body
https://www-sciencedirect-com.ezproxy.hkr.se/science/article/pii/S0169023X15001081

# data[].attributes.body
- Designa digitala anslagstavlor för ökad tillgänglighet av information på kommunnivå

- Designa för tillgänglighet av information vid krissituationer/särskilda händelser.

- Designa digitala anslagstavlor för ökad tillgänglighet av information

- Digitala anslagstavlor för ökad tillgänglighet av viktig information

- Digitala anslagstavlor i kommuner för ökad tillgänglighet av viktig information

- Digitala anslagstavlor för ökad tillgänglighet av viktig information från kommunen till allmänheten

- Strategiskt placering av digitala anslagstavlor för ökad tillgänglighet av nyheter och information

# data[].attributes.body
https://www.alingsas.se/digitalanslagstavla

# data[].attributes.body
https://framtidenskommuner.se/presentation/umea-kommuns-digitaliseringsresa-baseras-pa-ett-gediget-grundfundament/

# data[].attributes.body
https://www.va.se/nyheter/2018/04/10/kommunikation-vid-kris-lardomar-fran-terrorattentatet-i-stockholm/

# data[].attributes.headline
10 changes shaping local government communications

# data[].attributes.subject
10 changes shaping local government communications

# data[].attributes.body
https://www.westerncity.com/article/10-changes-shaping-local-government-communications

# data[].attributes.body
Digitaliseringen har resulterat i nya kanaler att kommunicera. I en artikel i Western City (2017) beskrivs det hur kommuner kommunicerar med medborgare genom digital media, sociala kanaler och där enskilda individer därefter sprider informationen vidare. Enligt studier (bilaga) kommunicerar majoriteten av kommunerna i Sverige genom sociala medier och telefon.

# data[].attributes.headline
Strategic communications in local government – the challenges and opportunities

# data[].attributes.subject
Strategic communications in local government – the challenges and opportunities

# data[].attributes.body
https://local.gov.uk/our-support/guidance-and-resources/comms-hub-communications-support/futurecomms-building-local-0

# data[].attributes.body
https://books.google.se/books?id=yBQvoNrLCdQC&pg=PA33&lpg=PA33&dq=local+government++lack+communications&source=bl&ots=A5gF5wQEhM&sig=ACfU3U3ClZr1WS5buTWTptyAWzOtPaZ-Wg&hl=sv&sa=X&ved=2ahUKEwiw7IDhsM7nAhW1ysQBHeAIAiAQ6AEwAnoECAkQAQ#v=onepage&q=local%20government%20%20lack%20communications&f=false

# data[].attributes.headline
The role of social media in local government crisis

# data[].attributes.subject
The role of social media in local government crisis

# data[].attributes.body
https://www.researchgate.net/publication/273904558_The_role_of_social_media_in_local_government_crisis_communications

# data[].attributes.headline
Många statliga myndigheter har föråldrade it-system

# data[].attributes.subject
Många statliga myndigheter har föråldrade it-system

# data[].attributes.body
https://www.riksrevisionen.se/om-riksrevisionen/kommunikation-och-media/nyhetsarkiv/2019-10-15-manga-statliga-myndigheter-har-foraldrade-it-system---regeringen-borde-ha-gjort-mer.html

# data[].attributes.headline
Kommunikation för vår gemensamma säkerhet

# data[].attributes.subject
Kommunikation för vår gemensamma säkerhet

# data[].attributes.body
https://www.regeringen.se/49f427/contentassets/651d0ad2e6554f4c9c82d9a13c93bc49/kommunikation-for-var-gemensamma-sakerhet--ansvarsfragor-och-samordning.pdf

# data[].attributes.body
"Många använder digitala samhällstjänster och har nytta av det, men äldre, lågutbildade och låginkomsttagare riskerar ett digitalt utanförskap"

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitala samhällstjänster - Svenskarna och internet

# data[].attributes.attachment_link.description
Sveriges regering har satt ett högt övergripande mål i digitaliseringspolitiken; Sverige ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I globala jämförelser betraktas redan Sverige som ett av världens ledande länder när det gäller digitalisering. Enligt OECD är Sverige exempelvis ledande i användningen av digital teknik och har mindre digitala klyftor än de [...]

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital integritet och delaktighet - Svenskarna och internet

# data[].attributes.attachment_link.description
Nytt för i år är att vi frågar internetanvändarna om de generellt sett känner sig övervakade på internet - vilket nära hälften gör. Vi följer även upp om de oroar sig för att myndigheter respektive storföretag som Google och Facebook inkräktar på deras personliga integritet på nätet.

# data[].attributes.headline
Myndigheten för digitalisering och befolkningsdata 

# data[].attributes.subject
Myndigheten för digitalisering och befolkningsdata 

# data[].attributes.body
https://www.sttinfo.fi/tiedote/myndigheten-for-digitalisering-och-befolkningsdata-inleder-verksamheten-112020-ny-vagvisare-inom-digitaliseringen-av-samhallet-underlattar-medborgarnas-vardag?publisherId=3777&releaseId=69872070

# data[].attributes.body
https://www.lantmateriet.se/sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med-andra/lantmateriet---utvecklingsmyndighet-for-samhallsbyggnadsprocessen/kompetenssatsning/digitaliseringens-mojligheter-och-forvantningar-pa-det-offentliga-sverige/

# data[].attributes.body
https://www.digg.se/digitalisering-av-offentlig-sektor

# data[].attributes.body
https://www.dagenssamhalle.se/debatt/vem-har-mod-nog-att-digitalisera-offentlig-sektor-24218

# data[].attributes.body
https://ocast.com/sv/product/digitalisering-offentliga-rummet-21754

# data[].attributes.body
https://www.netrelations.com/sv/inspiration/blogg/digitaliseringen-av-offentlig-sektor-en-spaning-fran-offentliga-rummet/

# data[].attributes.body
-Digitalt utanförskap
-Äldrevänlig stad

-WHO Global Network for Age-friendly Cities and Communities

# data[].attributes.body
https://www.di.se/nyheter/dyrt-att-leva-i-digitalt-utanforskap/

# data[].attributes.headline
Digital exclusion in this digital world is a real danger

# data[].attributes.subject
Digital exclusion in this digital world is a real danger

# data[].attributes.body
"“Solutions are not just about shiny technology," the Commission notes, “but rather about diagnosing and fixing systemic problems first and using technology appropriately."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
It's a cliché to state that technologies both transform and disrupt the lives of people and companies. Hence, I will be stating the obvious when I insist that this trend will continue at an even faster clip. However, if legislation does not keep pace with cutting-edge digital technologies-which it is unlikely to do, ever-my contention, which may sound counter-intuitive, is that the digital divide may only get wider.

On the positive side, smartphones today are a radio, phone, television and even the power of the internet, all put together. They help us stay in touch with our family and relatives, transfer money, buy goods, pay our bills, and even monitor our blood pressure and heart beats. Digital technologies are revolutionizing healthcare. Doctors are using smart devices to remotely monitor the health of patients, and even perform remote surgeries with the help of robots-of course, not the Terminator or SkyNet ones made popular by sci-fi films. They are also using Artificial Intelligence (AI) technologies like machine learning and deep learning to seek patterns and diagnose diseases better than any specialist could do. Gene-editing tools like CRISPR-Cas9 (and variants of it), too, are helping doctors find treatments for life-threatening diseases.

Youngsters-born between 1995 and 2015 and better known as Gen Z-take electricity, gas cylinders, phones and the internet for granted. But even for Gen Z, for whom programming is almost second nature and who are familiar with terms like the Internet of Things (IoT), blockchain, robotics, virtual and augmented reality and drones (and know that AI abounds on the internet and in their smartphones with voice assistants, smart cameras and numerous smart sensors), this is just the beginning of a very exciting but challenging journey.

We are already seeing the onset of driverless vehicles, hyperloops, bullet trains, low-cost satellites, flying copters, quantum computers, bendable and foldable screens and robots that care for the elderly, clean our rooms, move goods, serve food and even issue parking tickets, among other things.

With 5G on the anvil, practically every device will potentially be able to communicate with another and we may soon see the advent of smart walls that become our screen when we point a device at them. These smart screens will provide us with entertainment, infotainment (with augmented reality and virtual reality built in) and many other interesting possibilities.

Retail will dramatically change once devices begin ordering goods for robots to deliver. People will routinely walk in front of smart mirrors and buy customized clothes, and robots at counters (or counters with voice AI) will recognize you and even alert you if you miss an item on your regular grocery list.

The challenge is that there is always the grave danger of having too much data passing into the wrong hands-be it the hands of cybercriminals who can steal our identities (ransomware is already the bugbear of individuals and companies) or even governments that can (and do) use the data to connect the dots with the help of AI to govern our social media habits and introduce policies to instil in us what they deem as "proper" behaviour and police people with the help of Face IDs.

Further, genetically-modified designer babies (scientists will find a way to make them live longer) with enhanced memories and information downloads could redefine education and monopolize highly-skilled jobs. This, even as smart robots continue to make routine jobs redundant and those who can't be reskilled fall by the wayside.

In smart transportation, what if a fully autonomous car mistakenly drives over a human? Who takes responsibility-the owner, the manufacturer, or the software provider? And what if gangsters start using 3D-printed guns that leave no trace when melted and discarded?

These are simply cases in point. It's in this context that the World Economic Forum's Centre for the Fourth Industrial Revolution move on 28 May to announce the creation of six councils to provide policy guidance and address governance gaps in areas like autonomous driving, precision medicine, blockchain and AI is welcome.

Yet, you may ask (and rightly so): What has all this got to do with digital technologies increasing the digital divide? Here's my submission: Despite my strong belief that the melding of science and technology is a critical part of our evolutionary road map, smart technology has to become cheaper and be made relevant to the masses, failing which it could end up increasing the digital divide. A tacit admission by governments-that this technology disruption due to AI, automation and robotics will impact and alienate many people-is borne by the fact that we are mooting the idea of a "Universal Basic Income".

With three billion people predicted to still be offline in 2023, and many more failing to reap the internet's full potential, the time to address digital exclusion is now, insists the Pathways for Prosperity Commission on Technology and Inclusive Development, which is hosted and managed by Oxford University's Blavatnik School of Government. "Solutions are not just about shiny technology," the Commission notes, "but rather about diagnosing and fixing systemic problems first and using technology appropriately." India, with its increased focus on digital India and AI and a 1.3 billion population, surely has its work cut out.
Leslie D'Monte is national technology editor at Mint and an MIT Knight Science Journalism Fellow

# data[].attributes.attachment_link.title
Opinion | Digital exclusion in this digital world is a real danger

# data[].attributes.attachment_link.description
It's a cliché to state that technologies both transform and disrupt the lives of people and companies. Hence, I will be stating the obvious when I insist that this trend will continue at an even faster clip.

# data[].attributes.body
Alltså vilken/vilka typer vi fokuserar på: geografisk placering, form, placering (höjd, vinkel), gränssnitt

# data[].attributes.headline
The study of the differences in performances of older aged users through the biomechanical analysis of their movements: postures of users' wrist during tactile interaction

# data[].attributes.subject
The study of the differences in performances of older aged users through the biomechanical analysis of their movements: postures of users' wrist during tactile interaction

# data[].attributes.body
https://dl-acm-org.ezproxy.hkr.se/doi/abs/10.1145/3132129.3132142

# data[].attributes.headline
The International Accessibility Standards You Need to Follow

# data[].attributes.subject
The International Accessibility Standards You Need to Follow

# data[].attributes.body
https://www.telerik.com/blogs/the-international-accessibility-standards-you-need-to-follow

# data[].attributes.headline
ICT -  Information an Communication Technology

# data[].attributes.subject
ICT -  Information an Communication Technology

# data[].attributes.body
Kanske inte berör vårt ämne superrelevant?
http://www.youbongo.se/ict.html

# data[].attributes.body
https://start.stockholm/globalassets/start/om-stockholms-stad/politik-och-demokrati/styrande-dokument/strategi-for-aldrevanlig-stad-underlag-till-program-oktober-2017.pdf

# data[].attributes.headline
Digitalisering av det offentliga rummet i Sverige

# data[].attributes.subject
Digitalisering av det offentliga rummet i Sverige

# data[].attributes.body
https://www.esv.se/publicerat/publikationer/2018/digitaliseringen-av-det-offentliga-sverige--en-uppfoljning/

# data[].attributes.headline
Digitalisering av det offentliga Sverige

# data[].attributes.subject
Digitalisering av det offentliga Sverige

# data[].attributes.body
https://www.esv.se/contentassets/2f2cf52e9f66478787bb76a4524f9848/2018-31-digitaliseringen-av-det-offentliga-sverige-en-uppfoljning.pdf

# data[].attributes.headline
Myndigheters användning av sociala medier

# data[].attributes.subject
Myndigheters användning av sociala medier

# data[].attributes.body
http://www.esamverka.se/download/18.7e784787153f0f33aa51c81d/1464273265830/Riktlinjer+f%C3%B6r+myndigheters+anv%C3%A4ndning+av+sociala+medier+1.0.pdf

# data[].attributes.body
https://www.forskning.se/2019/01/29/nojda-medborgare-nar-kommunen-lyckas-i-sociala-medier/

# data[].attributes.body
https://webbutik.skr.se/bilder/artiklar/pdf/7585-153-2.pdf

# data[].attributes.body
https://gupea.ub.gu.se/bitstream/2077/55414/1/gupea_2077_55414_1.pdf

# data[].attributes.headline
Så kan det inte fortsätta” – kommunikationen brister i kommunerna

# data[].attributes.subject
Så kan det inte fortsätta” – kommunikationen brister i kommunerna

# data[].attributes.body
https://kommuntorget.fi/blogg/2020/01/sa-kan-det-inte-fortsatta-kommunikationen-brister-i-kommunerna/

# data[].attributes.body
https://www.diva-portal.org/smash/get/diva2:711594/FULLTEXT01.pdf

# data[].attributes.body
Nätverket bildades när den nationella kampanjen för ökad digital delaktighet, Digidel2013, avslutades i december 2013. Det är också kampanjens syfte som ligger till grund för Digidelnätverkets arbete: “Alla ska våga, vilja och kunna ta del av internet, med dess möjligheter till delaktighet i den digitala samhällsutvecklingen, tillgång till tjänster, service, information, utbildning och underhållning.”

https://digidel.se/om-oss/

# data[].attributes.body
https://jmg.gu.se/forskning/organisationers-kommunikation

# data[].attributes.body
https://statensmedierad.se/larommedier/medierdaochnu/socialamediersuppkomstochroll.379.html

# data[].attributes.body
http://www.diva-portal.org/smash/get/diva2:620186/FULLTEXT01.pdf

# data[].attributes.body
http://www.diva-portal.org/smash/get/diva2:710895/FULLTEXT01.pdf

# data[].attributes.body
Ny teknik och nya tillämpningar kommer fortsätta påverka samhällsfunktionernas relation med invånarna. Utanförskap behöver därför förstås och hanteras kontinuerligt som ett viktigt verksamhetsområde.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fördjupningsrapport med förslag

Samhällstjänster digitaliseras och automatiseras. Städer och hem blir smarta genom automatisering och uppkoppling. Individen får vård av robotar, transporteras av självkörande fordon och behöver hantera ekonomin med hjälp av digitala verktyg. Frågan om digitalt utanförskap uppmärksammas allt mer. Nationell statistik från SCB visar att många människor står utanför det digitala samhället även om majoriteten beskrivs som digitalt mogna. Digitaliseringen är inte längre ett nytt fenomen och det finns förväntningar på att kärnfrågor och strukturella utmaningar hanteras av dem som leder samhället.

För att ta ansvar behövs kunskap om varför människor står utanför. Digitaliseringsrådet har under 2019 valt att fördjupat frågan om digital delaktighet. Det har skett i samverkan med flera aktörer och organisationer. Vi har bland annat samarbetat med en forskargrupp vid Linköpings universitet för att ta reda på vad den samlade forskningen om digitalt utanförskap har kommit fram till. I rapporten Delaktighet i en digital tid presenteras slutsatser och några viktiga förslag som vi bedömer att regeringen bör gå vidare med.

Åtta viktiga slutsatser

Digitaliseringsrådet kan mot bakgrund av genomfört fördjupningsarbete konstatera följande:

1. Vi blir aldrig färdigdigitaliserade.

Den samlade forskningen visar att digital delaktighet är en pågående process. Forskningen visar att motivation är grunden för det digitala beteendet. Motivation ihop med infrastruktur och digitala verktyg kan öppna för digitalt lärande och konkret användning.

Människors digitala inkludering eller exkludering behöver ses som ett rörligt fenomen. Att ålder är tillräckligt för att förklara ett utanförskap stöds inte av forskning, det är snarare viktig att titta på olika samverkande faktorer framför människans egenskaper. Det går heller inte att betrakta individer som "färdigdigitaliserade". Att vara en frekvent användare av vissa digitala verktyg behöver heller inte innebära att man har tillräckligt med kunskap för att ta del av samhällstjänster och relevant information. Ny teknik och nya tillämpningar kommer fortsätta påverka samhällsfunktionernas relation med invånarna. Utanförskap behöver därför förstås och hanteras kontinuerligt som ett viktigt verksamhetsområde.

2. Delaktighetsfrågan behöver hanteras tillsammans och utifrån en nollvision.

Varför är digitaliseringen nödvändig? Vad är bra digitalisering och vad är dålig? Är det så kallade "early adopters" som ska leda samhällsutvecklingen eller är det viktigt att alla får chansen att påverka tjänster och skeenden, i linje med den demokratiska traditionen? Berättelsen om varför samhället digitaliseras har hittills varit fragmentarisk. Visioner och tydliga målbilder kan hjälpa till att vi drar åt samma håll.

Forskning visar att bristande ledning och styrning medverkar till digitalt utanförskap. Därför behövs ett ledarskap som ser till att Sverige som nation tar hand om alla under den tid som vi digitaliseras. En nationell vision om att ingen ska stå utanför det digitala samhället är ett ambitiöst och tydligt mål som kan förmedla en nationell viljeriktning. En nollvision kan främja ett "missionsinriktat arbetssätt" och kan bidra till att olika aktörer arbetar mot samma riktning. En tydlig vision tar ett samlat grepp runt frågan och berättar att alla behöver vara med.

3. Samhällets åtagande och ansvar behöver bli tydligare.

I likhet med Danmark bör regeringen inrätta en "modell för samverkan" som stöttar ett sektorsövergripande samarbete med inriktning på att ingen invånare ska behöva stå utanför det digitala samhället. Vi föreslår att regeringen bör utse en samordnande myndighet och några kunskapsstödjande myndigheter som gemensamt ska bidra till en strategisk styrning, handlingsplan och ge ett samlat kunskapsstöd till invånarnära verksamheter. Modellen för samverkan bör främja större nationell enhetlighet och renodla roll- och ansvarsfördelningen.

4. Regeringen behöver rationalisera sitt arbete genom tydligare strategisk styrning.

Den samordnande myndigheten behöver få i uppdrag att arbeta fram en handlingsplan för att främja digital deltagande och inkludering.

5. Främja och följ upp digital utveckling med användaren i fokus.

Regeringen behöver hjälpa till att främja en digital utveckling med användaren i fokus. Detta kan göras genom att ännu mer styra mot och följa upp att så kallad strategisk design och universell- och tjänstedesign är utgångspunkter vid utveckling av digitala tjänster. Dessutom behövs säker design som skyddar invånarna från missbruk av tjänster och information. Design behöver betraktas som ett viktigt kunskapsområde och som ett strategiskt förhållningssätt. När nyttjandegraden är låg, det vill säga att det är få som använder digitala tjänster, bidrar det till en stor nationell kostnad. Det offentliga kan spara miljarder varje år om digitaliseringen är smart och användbar.

6. Säkerställ digital handledning över hela landet

Både staten och kommunen har ett viktigt ansvar för att främja delaktighet främst för att välfärden behöver värna om invånarna och det demokratiska samhället. När samhället digitaliseras behövs det en lättillgänglig och stabil struktur för handledning och lärande. Många kommunala professioner hanterar digitalt utanförskap i sitt arbete, samtidigt påtalas ett behov av att precisera ansvaret, resurser och koordinering. Regeringen bör i dialog med kommunerna undersöka hur digital delaktighet kan utvecklas som verksamhetsområde. Det behövs en viljeriktning och allsidig kompetens som svarar för delaktighetsfrågorna. Vi framhåller att regeringen bör ge ytterliggare bidrag till att etablera fler digitala stödcenter och att det behöver ses som en viktig del av ett långsiktigt folkbildningsarbete.

7. Stärk forskning om digital delaktighet och inkludering.

Regeringen bör stärka forskningsanslag som syftar till att öka förståelsen om hur demokrati, tillit, delaktighet och utanförskap är kopplat till det digitala samhällets framväxt. Målsättningen är att Sverige ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter och vi har dessutom ambitioner att vara en framstående kunskapsnation. Utifrån detta bedömer vi att det behövs mer och bredare forskning inom området som kan vägleda det strategiska arbetet framåt.

8. Modernisera försörjningsstödet så att det digitala behovet synliggörs

Eftersom digitaliseringsperspektivet tyvärr fortfarande saknas i riksnormen för försörjningsstödet är denna rekommendation fortfarande aktuell.

# data[].attributes.attachment_link.title
Alla måste erbjudas möjlighet att delta om Sverige ska bli ett hållbart digitalt samhälle

# data[].attributes.attachment_link.description
Samhällstjänster digitaliseras och automatiseras. Städer och hem blir smarta genom automatisering och uppkoppling. Individen får vård av robotar, transporteras av självkörande fordon och behöver hantera ekonomin med hjälp av digitala verktyg. Frågan om digitalt utanförskap uppmärksammas allt mer. Nationell statistik från SCB visar att många människor står utanför det digitala samhället även om majoriteten beskrivs som digitalt mogna.

# data[].attributes.body
"En användbar modell för att analysera digitalt utanförskap har utarbetats av forskaren Jan van Dijk"

"I flera internationella jämförelser har det visat sig att människors tillit till staten och dess organisationer i hög grad beror på de tjänster och den service som man kan få tillgång till. Tillförlitliga tjänster gör också att människor är villiga att betala skatt och bidra till välfärdsstatens upprätthållande. Därför är det så avgörande att offentliga tjänster levereras på sådana sätt att alla känner tillit till dem. Det handlar om välfärdens, och därmed även statens, legitimitet. Idag när alltfler välfärdstjänster kringgärdas av digitala informationskanaler och även erbjuds digitalt så är det än viktigare att alla kan förstå och använda digitala välfärdstjänster för att legitimiteten för staten ska upprätthållas."

# data[].attributes.body
https://www.vaderinfo.se/visa/a59

# data[].attributes.headline
Hellre sms än Hesa Fredrik när folket väljer

# data[].attributes.subject
Hellre sms än Hesa Fredrik när folket väljer

# data[].attributes.body
"Det innebär att bara omkring 40 procent av Sveriges befolkning nås, säger Björn Skoglund, ansvarig för krisberedskap på SOS Alarm."

"Men telefonnät är sårbara och kan överbelastas, vilket människor blev varse under terrordådet i Stockholm den 7 april förra året"

https://www.nyteknik.se/digitalisering/hellre-sms-an-hesa-fredrik-nar-folket-valjer-6917932

# data[].attributes.headline
Därför fick inte alla nöd-sms av SOS Alarm

# data[].attributes.subject
Därför fick inte alla nöd-sms av SOS Alarm

# data[].attributes.body
https://www.nyteknik.se/samhalle/darfor-fick-inte-alla-nod-sms-av-sos-alarm-6789116

# data[].attributes.body
allmängiltlig
allmänt intresse
intresse för allmänheten
angelägen
informera

varningar

Förslag på definition:
"Digital Information om eventuella faror eller olyckor som kan vara av intresse för allmänheten."

"Information om händelser som kan leda till eventuella faror för allmänheten."

"Information som kan komma att förebygga eventuella faror eller olyckor för allmänheten"

"digital varningsinformatinon"

# data[].attributes.body
"Viktig information till allmänheten"
Vi tar SOS definition och kompletterar deras lösningar med vår lösning."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VMA används:

vid olyckor och allvarliga händelser, till exempel gasutsläpp eller en stor brand

vid svåra störningar i viktiga samhällsfunktioner, till exempel nedfall av radioaktiva ämnen eller problem med att nå 112

vid krishantering inför och i samband med extraordinära händelser, till exempel förestående dammbrott eller sabotage mot dricksvattenförsörjningen

Meddelande i radio och TV

Ett VMA sänds alltid i radio och TV. Vid vissa tillfällen används också systemet för utomhuslarm ("Hesa Fredrik"). Utomhussignalen följs alltid av information i radio och TV. Efter att ett VMA har sänts ut, kan allmänheten söka vidare information på till exempel webbplatsen Krisinformation.se, informationsnumret 113 13 eller på kommunernas webbplatser.

Meddelande via SMS

Varningen kan också skickas ut som sms till människor som befinner sig i ett visst område. Det har gjorts sen den 1 juli 2017 och blir ett allt vanligare komplement till radio och TV.

Varning utomhus (Hesa Fredrik)

Varningssystemet som ljuder utomhus består av ca 4 500 ljudsändare som är installerade i de flesta större tätorter i Sverige och i särskilda områden runt kärnkraftverken. De kan användas för varning vid alla typer av faror.

Utrustningen i utomhusvarningssystemet ägs av staten medan kommunerna ansvarar för drift och underhåll och är användare av systemet. Ljudsändarna sitter vanligtvis monterade på hustak på offentliga byggnader. Information om vilka tätorter som har utomhusvarningssystemet kan man få av kommunernas räddningstjänster.

Signalen Viktigt Meddelande

Signalen i utomhuslarmet består av sju sekunder långa ljudstötar med fjorton sekunders paus emellan.

När du hör signalen ska du:
* Gå inomhus
* Stänga alla dörrar, fönster och ventilation
* Lyssna på Sveriges Radio P4
Alla sändningsfrekvenser
I många hus kan man inte stänga av ventilationen själv, men man kan alltid stänga av köksfläkt och badrumsfläkt och stänga tilluftventiler runt eller i fönstren.

"Hesa Fredrik"/Varningsanläggning

I Sverige finns i dag cirka 4 500 varningsanläggningar i mer än 200 kommuner. För att styra och övervaka dessa finns ett radiobaserat manöversystem, M95.
Staten genom MSB äger utrustningen. Kommunerna (oftast räddningstjänsterna) ansvarar för drift och underhåll.

Kvartalstest

Varningssystemet har testats var tredje månad under de senaste femtio åren. Klockan 15.00 den första helgfria måndagen i mars, juni, september och december. Då ljuder utomhussignalen "Viktigt Meddelande" i de tätorter som har varningssystemet och Sveriges Radio läser upp information om testet.

Signalen låter under två minuter och består av 7 sekunder långa ljudstötar med 14 sekunders tystnad mellan. Efter ytterligare tre minuter, klockan 15.05, avslutas testet med signalen "Faran över".

Klockan 19.00 samma dag testas RDS -systemet för VMA. Det är de speciella varningsmottagarna som är framtagna för kärnkraftverkens inre beredskapszon som testas, se Varning kring kärnkraftverk.

Därför testas signalen

Systemet och tekniken behöver testas som en kontroll av att tekniken fungerar. De personer som ska aktivera systemet behöver också träna på hur det ska göras. Om det visar sig att något inte fungerar så ska det rättas till. Testet är också till för att befolkningen ska höra och lära sig att känna igen signalen.

VMA-kedjan

Meddelandet måste komma ut till allmänheten snabbt och effektivt. Sändningsledningen på Sveriges Radio tjänstgör dygnet runt och är garanten för att meddelandet når alla som ingår i VMA-systemet.

1. Den som bestämt sig för att begära sändning av meddelande tar kontakt med sin regionala SOS-central.

2. SOS Alarm AB vidarebefordrar begäran till sändningsledningen på Sveriges Radio i Stockholm.

3. Sändningsledningen ser till att Sveriges Radios alla kanaler sänder meddelandet.

4. Sändningsledningen distribuerar meddelandet till medverkande TV-företag.

5. Sveriges Radios meddelande sänds med automatik även i den privata lokalradion.

Varning kring kärnkraftverk

Kring vart och ett av Sveriges tre kärnkraftverk finns en så kallas inre beredskapszon. Människor som bor där, ska kunna varnas både utomhus och inomhus. Det gäller områdena:

* Ringhals kärnkraftverk i Hallands län
* Oskarshamns kärnkraftverk i Kalmar län
* Forsmarks kärnkraftverk i Uppsala län

Utomhus används samma system som för övrig utomhusvarning, men för inomhusvarning används RDS-systemet. Alla hushåll inom de inre beredskapszonerna har fått särskilda radiomottagare för varningsmeddelande. Länsstyrelserna i de tre länen ansvarar för information till allmänheten vad gäller kärnkraftsvarningar.

VMA i framtiden

MSB är den myndighet som ansvarar för VMA-systemet och utvecklingen av det. Det pågår löpande arbete med att hitta nya metoder och tekniker som kan komplettera dagens VMA-system. MSB har bland annat föreslagit användande av EU-Alert (Cell Broadcast), som idag används i bland annat Nederländerna, Litauen och USA.

# data[].attributes.attachment_link.description
VMA används: vid olyckor och allvarliga händelser, till exempel gasutsläpp eller en stor brand vid svåra störningar i viktiga samhällsfunktioner, till exempel nedfall av radioaktiva ämnen eller problem med att nå 112 vid krishantering inför och i samband med extraordinära händelser, till exempel förestående dammbrott eller sabotage mot dricksvattenförsörjningen Ett VMA sänds alltid i radio och TV.

# data[].attributes.body
Hur kan en digital anslagstavla utformas för att nå ut med  information tillgängligt för allmänheten i offentliga miljöer?

# data[].attributes.headline
Tangible User Interface for Social Interactions for the Elderly: A Review of Literature

# data[].attributes.subject
Tangible User Interface for Social Interactions for the Elderly: A Review of Literature

# data[].attributes.body
https://search-proquest-com.ezproxy.hkr.se/docview/2038253087?pq-origsite=summon

# data[].attributes.headline
Towards a framework for geospatial tangible user interfaces in collaborative urban planning

# data[].attributes.subject
Towards a framework for geospatial tangible user interfaces in collaborative urban planning

# data[].attributes.body
https://search-proquest-com.ezproxy.hkr.se/docview/2009978067/abstract/B9E5C2C78C5E4BCBPQ/1?accountid=11907

# data[].attributes.headline
Universal design, inclusive design, accessible design, design for all: different concepts—one goal? On the concept of accessibility—historical, methodological and philosophical aspects

# data[].attributes.subject
Universal design, inclusive design, accessible design, design for all: different concepts—one goal? On the concept of accessibility—historical, methodological and philosophical aspects

# data[].attributes.body
https://search-proquest-com.ezproxy.hkr.se/docview/2038253087?pq-origsite=summon

# data[].attributes.body
VMA-kedjan

Meddelandet måste komma ut till allmänheten snabbt och effektivt. Sändningsledningen på Sveriges Radio tjänstgör dygnet runt och är garanten för att meddelandet når alla som ingår i VMA-systemet.

1. Den som bestämt sig för att begära sändning av meddelande tar kontakt med sin regionala SOS-central.

2. SOS Alarm AB vidarebefordrar begäran till sändningsledningen på Sveriges Radio i Stockholm.

3. Sändningsledningen ser till att Sveriges Radios alla kanaler sänder meddelandet.

4. Sändningsledningen distribuerar meddelandet till medverkande TV-företag.

5. Sveriges Radios meddelande sänds med automatik även i den privata lokalradion.

# data[].attributes.body
Dependent on the country legislation there are 5 types of Public Warning Service (PWS) messages one can receive on the mobile device

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EU-Alert is the generic term for the European Public Warning Service based upon Cell Broadcast technology. EU-Alert is compatible with Wireless Emergency Alerts (WEA) formerly known as the Commercial Mobile Alert System (CMAS) standard as used in the United States. Mobile phone OSes like Android, iOS, and Windows, since 2012 by default support EU-Alert/WEA/CMAS via Cell Broadcast for public warning messages.

The EU-Alert standard (TS 102 900 V1.3.1) as defined by ETSI is the European Public Warning Service using the Cell Broadcast Service as a means of delivering public warning messages to the general public.

Specific countries using the EU-Alert service are identified by replacing the letters EU with the Country Identification letters in ISO 3166-1 :

NL-Alert: The national variant of EU-Alert for the Netherlands.

GR-Alert: The national variant of EU-Alert for Greece.

LT-Alert: The national variant of EU-Alert for Lithuania.

RO-Alert: The national variant of EU-Alert for Romania.

IT-Alert: The national variant of EU-Alert for Italy (coming soon in 2020).

Dependent on the country legislation there are 5 types of Public Warning Service (PWS) messages one can receive on the mobile device. They're grouped into Cell Broadcast headings and channels, and include:

Extreme threats: Classified as threats to your life and property, like an impending catastrophic weather event like a hurricane or a terrorist attack.

Severe threats: Less serious than the extreme threats, these could be the same types of situations, but on a smaller scale - stay safe, but no need to pack up the car and head for the hills.

EU-Amber, AMBER alerts: These are specific alerts aimed at locating a missing child.

EU-Info, Public Safety Messages to convey essential, recommended actions that can save lives or property (e.g. emergency shelter locations or a boil water order).

EU-Exercise, Test messages for national/regional/local purposes.

In countries that have selected Cell Broadcast as the technology to submit public warning messages up to 70%- 85% of the population older than 12 year receive the public warning verification message within seconds after the government authorities have submitted the message. See as an example Emergency Mobile Alert (New Zealand), NL-Alert (Netherlands) and Wireless Emergency Alerts (USA). Cell Broadcast is since 2012 supported by the default messaging app in Android, IOS and Windows 10.

As per 11 December 2018 the Council of the European Union has adopted the new Directive on European Electronic Communications Code (EECC). Under the new Directive, all EU member states will also have to set up a public warning system to protect citizens. This system will send alerts to all citizens and visitors mobile phones in a specific area in the event of a natural disaster, terrorist attack or other major emergency in their area.

The mandatory implementation of the public warning system will have to be in place by 21 June 2022 for each EU member state ( Full text of the European Electronic Communications Code).

Requirements under the Legislation: According to the directive a Public Warning System (PWS) must be able to:

Target the affected population by specific geography so as not to cause widespread panic

Reach a high percentage of people in the targeted area, not just residents but roaming visitors using their native language

Send messages in real-time, within seconds and with a high degree of reliability

Send message without the need for the public to have to opt-in

The transmission of public warning messages should be free of charge for end-users not just residents but also roaming visitors

According to the Article 110(2) EECC, by 21 June 2020, BEREC must publish guidelines on how to assess whether the effectiveness of public warning systems under Article 110(2) EECC is equivalent to the effectiveness of those systems under the Article 110(1) EECC.

Possible alternative for EU-Alert to use other electronic communications services, such as location based SMS or apps. However, several conditions must be met according to the new European Electronic Communications Code Legislation:

As efficient as network-based technologies

Reception of the alert should be easy

Information to all visitors entering the country

Transmission of the alert is free to the user

Comply with privacy rules

Downloadable Mobile Applications

There are several downloadable mobile applications on the market that often warn on natural catastrophes; however, these are often not of official, but part of private initiatives that replicate information from state agencies.

All downloadable mobile applications have the issue that they are highly affected by traffic load as they require mobile data usage; therefore, especially in case of a disaster when load spikes of data ( Social media, Voice and Mobile app) tend to significantly slowdown mobile networks, as multiple events showed e.g. 2016 Brussels bombings, November 2015 Paris attacks, 2017 London Bridge attack, Manchester Arena bombing, 2017 Stockholm attack and 2016 Munich shooting.

Moreover downloadable Mobile Apps needs to be downloaded by subscribers and the experience over the years in many countries is that only a fraction of the population will take the effort to download and use an Emergency Mobile app that is only activated a few times in a year. Examples are in Germany with 1.500.000 downloads of the Katwarn and NINA mobile application reaching a maximum of 2.5M people in Germany (<3% of the German population) and France only 500.000 downloads of the SAIP mobile application (<1% of the French population) despite large investments in application development and marketing. In France because of the limited success of the downloadable Mobile App SAIP (Système d'Alerte et d'Information des Populations) the service has been stopped as of June 2018 .

Location based SMS

As far as the network and the end user is concerned, a Location-Based-SMS (LB-SMS) message is simply a normal SMS message which is sent to a subset of the Mobile Network's attached devices, which happen to be in a particular geographical area. In order to achieve this for some mobile network topologies however, the network must maintain a database of all mobile devices in the target location for potential Public Warning Service messages. In other words, for all areas that the Mobile anticipates potentially delivering LB-SMS messages into, a list of all users currently located in those areas must be kept up to date at all times.

While mobile networks require knowledge of subscribers' locations for normal operation, this is usually not maintained at all times at the granularity of the single cell level. Therefore, an LB-SMS implementation will usually require the deployment of a Mobile Location Cente (MLC). The methods used by the MLC to track mobile devices as they move around the network are not standardised and are subject to a certain level of inaccuracy. Some MLCs track device location to the cell level, whereas other MLC providers claim to fix device location to a greater level of accuracy. Depending on the level of location granularity stored in the MLC, the precision of targeting will vary. There may be privacy implications in tracking user locations in this manner that should be considered.

Aside from the location specific aspect, the principle difference between CB and LB-SMS services is that the mobile network for location based SMS must carry each recipient's message separately, since the SMS standards do not have a 'one-to-many' or a broadcast capability.

Based upon last years experience the Swedish Civil Contingencies Agency concluded in a report published in May 2018 that in case of serious events it's extremely unlikely that Public Warning Messages via SMS will work and will be delivered in a timely manner (less than 1 minute).

Disadvantages

Disadvantages to use location based SMS in national public warning systems are:

No international recognized telecommunication standardization body has defined or will define a standard for location based SMS for Public Warning Services.

Scalability. While mobile networks are dimensioned to carry millions of messages per day, MNOs assume a relatively flat distribution across the network in terms of both time and location. In other words the average number of messages per second in a given cell is relatively low even in a busy network. In some alerting use cases however (for example notifying all users in a particular area by SMS) it would be possible for the radio access network to be flooded by SMS messages. In this case, messages which cannot be delivered on the first attempt are usually queued up on the MNO SMSC for further delivery attempts. In the worst case, the mobile network could take hours to deliver all queued warning messages.

Delivery time of Location Based SMS warning messages to groups of people in the Geo-target area are long and are depending on the number of people present in the area, it can take up to several hours to reach 300.000 people in a city e.g. in the May 2018 Sweden case and in the September 2019 Portugal case .

Due to the nature of international SMS routing (SMS Home routing). It should also be noted that LB SMS messages will often not reach inbound roamers as delivery of Short code based messages abroad are blocked by the home operator due to roaming charging agreement (AA19).

The granularity of an LB-SMS warning message will depend on the accuracy of the MLC in the MNOs network, usually a single cell which has radius between 3 KM and 25 KM.

LB-SMS warning messages will not produce notifications sounds or a ringtone and vibration different than an ordinary SMS message, thus end users could easily overlook warning messages.

LB SMS messages can be easily faked and would require the deployment of security devices e.g. SMS firewall on each mobile operator international SS7 signaling links.

When sending an LB-SMS a delivery receipt could be requested upon message submission to the MNOs SMSC. This receipt provides information about the delivery of the message to the end user device only, with no indication whether the message has been read or not. However, these delivery receipt messages may increase the network load for a given alerting event, the impact of which should be considered.

# data[].attributes.attachment_link.description
EU-Alert is the generic term for the European Public Warning Service based upon Cell Broadcast technology. EU-Alert is compatible with Wireless Emergency Alerts (WEA) formerly known as the Commercial Mobile Alert System (CMAS) standard as used in the United States.

# data[].attributes.body
Webbtillgänglighet innebär att så många olika människor som möjligt kan använda digitala tjänster så enkelt som möjligt. Webbtillgänglighet innebär att olikheterna och mångfalden bland människor beaktas när digitala tjänster planeras och genomförs.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Webbtillgänglighet innebär att så många olika människor som möjligt kan använda digitala tjänster så enkelt som möjligt. Webbtillgänglighet innebär att olikheterna och mångfalden bland människor beaktas när digitala tjänster planeras och genomförs.

Webbtillgänglighet innebär åtkomlighet på nätet

Nuförtiden används begreppet fysisk tillgänglighet särskilt i fråga om tillgängligheten och funktionen i byggnader och annan byggd miljö. Med fysisk tillgänglighet avses alltså att ämbetsverk, biografer eller bibliotek är lätta att besöka för rullstolsburna, personer med barnvagn eller personer med nedsatt syn.

En miljö eller en enskild byggnad är fysiskt tillgänglig då den är funktionell, säker och trivsam för olika användare och då alla utrymmen i byggnaden är lätta att nå.

Begreppet webbtillgänglighet börjar vara etablerat när det gäller digitala tjänster. Webbtillgänglighet innebär alltså åtkomlighet i den digitala världen: att det är lätt för olika människor att använda digitala tjänster och innehållet i dem. Webbtillgängligheten förbättrar jämlikheten i det digitala samhället.

När webbtillgängligheten har beaktats i så stor utsträckning som möjligt kan olika människor självständigt använda digitala tjänster. Det förbättrar möjligheterna till självständighet och delaktighet för personer med funktionsnedsättning.

Webbtillgänglighet är teknik, användbarhet och begripligt innehåll

När man planerar och skapar en tillgänglig webbplats behöver man beakta tre delområden:

det tekniska genomförandet

användbarheten och

ett tydligt och begripligt innehåll.

Teknisk tillgänglighet

En tekniskt välbyggd webbplats har en felfri och logisk källkod. Webbplatsen följer HTML-standarden och WCAG-riktlinjerna och fungerar på olika enheter och med olika assisterande teknik, exempelvis röststyrning och skärmläsningsprogram.

Användbarhet

Användbarhet innebär att webbplatsen är lätt att överskåda, navigeringen är tydlig och det går smidigt att hitta den sida, funktion eller det innehåll man söker. Navigeringen bör inte ha för många nivåer och sidorna bör ha beskrivande och tydliga namn. Huvudinnehållet urskiljs tydligt från övriga element på sidan. Det går smidigt att utföra den önskade funktionen på sidan.

Begriplighet

Ett begripligt innehåll är viktigt för alla användare och en central del av en tillgänglig webbplats. Språket ska vara tydligt och begripligt och innehållet bör också finns som lättläst. Texten bör vara enkel att läsa och uppdelad i korta stycken och listor. Det bör finnas tillräckligt med beskrivande mellanrubriker. Också länkarnas texter bör vara beskrivande och begripliga.

Begriplighet omfattar även en tanke om att innehållet ska presenteras i flera olika kanaler; inte bara som text, utan också exempelvis i form av videor, bilder och ljud.

Att beakta webbtillgängligheten är att beakta kundernas behov

Webbtillgänglighet kan också betraktas som ett perspektiv där framför allt olika användare, deras mångahanda omständigheter, behov och eventuella begränsningar eller utmaningar uppmärksammas. Att beakta kundernas behov är centralt för webbtillgängligheten.

Eftersom människor skiljer sig mycket från varandra, skiljer sig också behoven när det gäller webbtillgängligheten. Något som är tillgängligt för en person behöver inte vara det för en annan.

Till exempel kan en person med nedsatt hörsel inte få information från en video där det förekommer tal, men ingen text. En person med nedsatt syn får däremot information från videon om ljudspåret är uttömmande, medan information som bara presenteras i visuell form är otillgänglig för honom eller henne.

När digitala tjänster och innehållet i dem planeras och genomförs är det väsentliga att så väl som möjligt förstå och beakta olika användares omständigheter och behov.

Principen design för alla

Webbtillgängligheten anknyter i hög grad till principen design för alla (på engelska Design for All eller Universal Design). Syftet med principen design för alla är att uppmärksamma olika användare redan i början av planeringen och att ta fram en tjänst som alla människor kan använda.

# data[].attributes.attachment_link.description
Webbtillgänglighet innebär att så många olika människor som möjligt kan använda digitala tjänster så enkelt som möjligt. Webbtillgänglighet innebär att olikheterna och mångfalden bland människor beaktas när digitala tjänster planeras och genomförs. Nuförtiden används begreppet fysisk tillgänglighet särskilt i fråga om tillgängligheten och funktionen i byggnader och annan byggd miljö.

# data[].attributes.body
http://hkr.diva-portal.org/smash/get/diva2:1332925/FULLTEXT02.pdf

# data[].attributes.headline
Real World User Model: Evolution of User Modeling Triggered by Advances in Wearable and Ubiquitous Computing

# data[].attributes.subject
Real World User Model: Evolution of User Modeling Triggered by Advances in Wearable and Ubiquitous Computing

# data[].attributes.body
https://rd-springer-com.ezproxy.hkr.se/article/10.1007/s10796-017-9818-3

# data[].attributes.headline
Physical dimensions of children's touchscreen interactions: Lessons from five years of study on the MTAGIC project

# data[].attributes.subject
Physical dimensions of children's touchscreen interactions: Lessons from five years of study on the MTAGIC project

# data[].attributes.body
https://www-sciencedirect-com.ezproxy.hkr.se/science/article/pii/S1071581918302441

# data[].attributes.headline
Mobile Crowdsourcing and Pervasive Computing for Smart Cities

# data[].attributes.subject
Mobile Crowdsourcing and Pervasive Computing for Smart Cities

# data[].attributes.body
https://www-sciencedirect-com.ezproxy.hkr.se/science/article/pii/S157411922030002X

# data[].attributes.headline
The Internet of People (IoP): A new wave in pervasive mobile computing

# data[].attributes.subject
The Internet of People (IoP): A new wave in pervasive mobile computing

# data[].attributes.body
https://www-sciencedirect-com.ezproxy.hkr.se/science/article/pii/S1574119217303723

# data[].attributes.headline
Automated Planning for Ubiquitous Computing

# data[].attributes.subject
Automated Planning for Ubiquitous Computing

# data[].attributes.body
https://dl-acm-org.ezproxy.hkr.se/doi/10.1145/3004294

# data[].attributes.headline
Ubiquitous computing, digital failure and citizenship learning in Swedish popular education

# data[].attributes.subject
Ubiquitous computing, digital failure and citizenship learning in Swedish popular education

# data[].attributes.body
http://liu.diva-portal.org/smash/record.jsf?pid=diva2%3A797516&dswid=6177

# data[].attributes.body
Vart tar du del av viktigt krisinformation?

Berätta om din bakrund
Ålder, Målgrupp

Hur hen använder digitala medier

Tar del av samhälls-info

Hur man rör sig i en stad/by?

# data[].attributes.body
klickbar anslagstavla på stora torget i Borås. Information som jag tolar som turistinfo blandat med lokala kulturnyheter.  jag hittade ingen info om Corona eller krisinfo när bilden togs.