# data[].attributes.headline
Alzheimerin tauti           Yleistä:-	Yleisin etenevä aivoja rappeuttava muistisairaus                                     -	Osuus noin 70% kaikista etenevistä muistisairauksista  -Ei voida parantaa, mutta lääkehoidolla voidaan hidastaa                                            -	Naisilla yleisempi, perimmäistä syytä ei tiedetä.                           Varhaisimmat oireet :          -Uuden muistiaineksen mieleen-	 painaminen                                  -Mieleen palauttamisen vaikeus                             Myöhäisemmät oireet:                                            -Aggressiivisuus                           -Masennus                                   -Motorinen levottomuus                                 -Varastamisen harhat                      Lääkehoito:-	4 muistisairaus lääkettä                                           -Hidastavat oireiden pahenemista                   Toiminnalliset muutokset   Muistin huononeminen Kielelliset häiriöt Käytännöllisyyden katoaminen-             Hahmottamisen häiriöt                               Tehnyt: Veera Kariaho, Lyydia Kauppinen, Pihla Kovanen, Anne Rautiainen, Tuuni Partti.

# data[].attributes.subject
Alzheimerin tauti           Yleistä:-	Yleisin etenevä aivoja rappeuttava muistisairaus                                     -	Osuus noin 70% kaikista etenevistä muistisairauksista  -Ei voida parantaa, mutta lääkehoidolla voidaan hidastaa                                            -	Naisilla yleisempi, perimmäistä syytä ei tiedetä.                           Varhaisimmat oireet :          -Uuden muistiaineksen mieleen-	 painaminen                                  -Mieleen palauttamisen vaikeus                             Myöhäisemmät oireet:                                            -Aggressiivisuus                           -Masennus                                   -Motorinen levottomuus                                 -Varastamisen harhat                      Lääkehoito:-	4 muistisairaus lääkettä                                           -Hidastavat oireiden pahenemista                   Toiminnalliset muutokset   Muistin huononeminen Kielelliset häiriöt Käytännöllisyyden katoaminen-             Hahmottamisen häiriöt                               Tehnyt: Veera Kariaho, Lyydia Kauppinen, Pihla Kovanen, Anne Rautiainen, Tuuni Partti.

# data[].attributes.headline
SHMI18SP     Maria Matilainen, Valtteri Martikainen, Jonne Palm, Mikko Mielonen Parkinsonin taudin muistisairaus - Parkinsonin taudin jatkuttua pitkään, 5–10 vuotta, noin kolmasosalle Parkinson-potilaista tulee huomattavia dementiatasoisia kognitiivisia oireita.- Eroaa Alzheimerin taudista: - uusien asioiden oppiminen onnistuu paremmin - mieleen palautus on heikompaa-Erotusdiagnostiikka Lewyn-kappaletaudin välillä on tärkeää.- Oireita: - ajattelun hidastuminen - aloitekyvyttömyys - toiminnanohjauksen heikentyminen - heikentynyt kyky huolehtia omasta fyysisestä kunnosta - käytösoireina näköharhoja ja harhaluuloja- Parkisonlääkitys ei tehoa näihin oireisiin- Lääkityksenä käytetään AKE-lääkettä 

# data[].attributes.subject
SHMI18SP     Maria Matilainen, Valtteri Martikainen, Jonne Palm, Mikko Mielonen Parkinsonin taudin muistisairaus - Parkinsonin taudin jatkuttua pitkään, 5–10 vuotta, noin kolmasosalle Parkinson-potilaista tulee huomattavia dementiatasoisia kognitiivisia oireita.- Eroaa Alzheimerin taudista: - uusien asioiden oppiminen onnistuu paremmin - mieleen palautus on heikompaa-Erotusdiagnostiikka Lewyn-kappaletaudin välillä on tärkeää.- Oireita: - ajattelun hidastuminen - aloitekyvyttömyys - toiminnanohjauksen heikentyminen - heikentynyt kyky huolehtia omasta fyysisestä kunnosta - käytösoireina näköharhoja ja harhaluuloja- Parkisonlääkitys ei tehoa näihin oireisiin- Lääkityksenä käytetään AKE-lääkettä 

# data[].attributes.headline
Lewyn- kappaletauti- kolmanneksi yleisin muistisairaus, 10-15% muistisairauksista liittyy tähän tautiin- alkaa usein 50-80 vuoden iässä- ei voi parantaa tai ennaltaehkäistä- pysäyttävää hoitoa ei ole- ensioireet: älyllisen toimintakyvyn heikkeneminen, tarkkaavuuden ja vireystilan vaihtelut- tyypillisin piirre on toistuvat näköharhat ja harhaluulot- sisältää parkinson- oireita mm. jäykkyyttä ja kävelyvaikeuksia, hitaus ja vapina- lyhyita tajunnanmenetyskohtauksia - REM- unen aikaisia käytöshäiriöitä, herkkyys psykoosilääkkeille- sairauden alkuvaiheessa ei välttämättä merkittäviä muistihäiriöitä, sairauden edetessä muistikin heikkenee- Alkuvaiheen hoitona henkinen tukeminen- Spesifiä lääkitystä ei ole, mutta oireistoa voidaan helpottaa esim. parkinson lääkkeillä/alzheimer lääkkeillä- hoidon keskeisiä tavoitteita ovat toimintakyvyn ylläpitäminen, terveellinen ravitsemus, läheisten jaksaminen ja potilaan henkisestä hyvinvoinnista huolehtiminenJanne Närhi, Annika Ala-Korpi, Anni Antikainen, Petra Orva, Nea Parkkinen, Tea Kautiainen SHMI18SP	

# data[].attributes.subject
Lewyn- kappaletauti- kolmanneksi yleisin muistisairaus, 10-15% muistisairauksista liittyy tähän tautiin- alkaa usein 50-80 vuoden iässä- ei voi parantaa tai ennaltaehkäistä- pysäyttävää hoitoa ei ole- ensioireet: älyllisen toimintakyvyn heikkeneminen, tarkkaavuuden ja vireystilan vaihtelut- tyypillisin piirre on toistuvat näköharhat ja harhaluulot- sisältää parkinson- oireita mm. jäykkyyttä ja kävelyvaikeuksia, hitaus ja vapina- lyhyita tajunnanmenetyskohtauksia - REM- unen aikaisia käytöshäiriöitä, herkkyys psykoosilääkkeille- sairauden alkuvaiheessa ei välttämättä merkittäviä muistihäiriöitä, sairauden edetessä muistikin heikkenee- Alkuvaiheen hoitona henkinen tukeminen- Spesifiä lääkitystä ei ole, mutta oireistoa voidaan helpottaa esim. parkinson lääkkeillä/alzheimer lääkkeillä- hoidon keskeisiä tavoitteita ovat toimintakyvyn ylläpitäminen, terveellinen ravitsemus, läheisten jaksaminen ja potilaan henkisestä hyvinvoinnista huolehtiminenJanne Närhi, Annika Ala-Korpi, Anni Antikainen, Petra Orva, Nea Parkkinen, Tea Kautiainen SHMI18SP	

# data[].attributes.headline
Otsaohimolohkorappeuma FTD, 45-65 iällä= otsalohkojen toiminnan heikkeneminen ja siitä johtuva oireisto1) otsalohkodementia (YLEISIN) : persoonallisuuden ja käyttäytymisen muutokset, alkuvaiheessa muisti ennallaan2) etenevä sujumaton afasia : puheen tuotto työlästä, kieliopillisia virheitä, sanojen löytämis/luku -ja kirjoitus vaikeudet3) semantinen dementia : sanojen merkitysten hämärtyminen, puheentuotto sujuvaa, esineiden tunnistamisen heikentyminen, muisti kohtalainenVaikea diagnosoida, koska se sekoittuu helposti kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön, alkoholiriippuvuuteen tai persoonallisuushäiriöön -> kun psykiatrisella hoidolla ei vastetta, tullaan oikeaan DG -> MRI tai TT + Rascovskyn kriteerit. Ei parantavaa hoitoa, lääkehoidosta voi olla apua yksilöllisesti, mutta joillekin se voi olla vain haitaksi. (muistilääkkeet)Hoidossa keskitytään itseymmärryksen tukemiseen, haitallisten käytösten tunnistamiseen ja niistä pois oppimiseen ja mahd. riski/kriisitilanteiden ennakoimiseen.EDUNVALVONTA!• Anu Tikkanen, Inka Partanen, Anniina Ronkainen, Saara Sulkamoniemi

# data[].attributes.subject
Otsaohimolohkorappeuma FTD, 45-65 iällä= otsalohkojen toiminnan heikkeneminen ja siitä johtuva oireisto1) otsalohkodementia (YLEISIN) : persoonallisuuden ja käyttäytymisen muutokset, alkuvaiheessa muisti ennallaan2) etenevä sujumaton afasia : puheen tuotto työlästä, kieliopillisia virheitä, sanojen löytämis/luku -ja kirjoitus vaikeudet3) semantinen dementia : sanojen merkitysten hämärtyminen, puheentuotto sujuvaa, esineiden tunnistamisen heikentyminen, muisti kohtalainenVaikea diagnosoida, koska se sekoittuu helposti kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön, alkoholiriippuvuuteen tai persoonallisuushäiriöön -> kun psykiatrisella hoidolla ei vastetta, tullaan oikeaan DG -> MRI tai TT + Rascovskyn kriteerit. Ei parantavaa hoitoa, lääkehoidosta voi olla apua yksilöllisesti, mutta joillekin se voi olla vain haitaksi. (muistilääkkeet)Hoidossa keskitytään itseymmärryksen tukemiseen, haitallisten käytösten tunnistamiseen ja niistä pois oppimiseen ja mahd. riski/kriisitilanteiden ennakoimiseen.EDUNVALVONTA!• Anu Tikkanen, Inka Partanen, Anniina Ronkainen, Saara Sulkamoniemi

# data[].attributes.headline
MUISTISAIRAUKSIEN LÄÄKEHOITO Lääkehoidon tulisi alkaa mahdollisimman varhain. Lääkehoidolla pyritään lievittämään oireita ja hidastamaan taudin kulkua. Lääkehoito tulee kohdentaa oireiden mukaisesti ja yksilöllisesti. Lääkityksen kohteet ovat muistisairailla käytös-. masennus-, levottomuus- ja psykoosioireet. Dementiapotilailla psykoosilääkkeet voivat lisätä kuolleisuutta (avh oireet), joten ne pitäisi rajata vaikeimpiin käytösoireisiin. Lääkkeiden yhteiskäyttö ja haittavaikutukset tulee käydä huolellisesti läpi. Lääkärin vuosittainen arvio terveydentilasta ja lääkehoidosta. Alkuun käytössä on kolme AKE:n estäjää: donepetsiili, galantamiini ja rivastigmiini. Vaikeassa Alzheimerissa aloitetaan lisäksi memantiinin käyttö. Memantiinia käytetään myös, jos AKE-lääkkeet eivät potilaalle sovi. Muistilääkkeet otetaan pääsääntöisesti aamulla niiden virkistävien ja aktivoivien vaikutusten vuoksi.

# data[].attributes.subject
MUISTISAIRAUKSIEN LÄÄKEHOITO Lääkehoidon tulisi alkaa mahdollisimman varhain. Lääkehoidolla pyritään lievittämään oireita ja hidastamaan taudin kulkua. Lääkehoito tulee kohdentaa oireiden mukaisesti ja yksilöllisesti. Lääkityksen kohteet ovat muistisairailla käytös-. masennus-, levottomuus- ja psykoosioireet. Dementiapotilailla psykoosilääkkeet voivat lisätä kuolleisuutta (avh oireet), joten ne pitäisi rajata vaikeimpiin käytösoireisiin. Lääkkeiden yhteiskäyttö ja haittavaikutukset tulee käydä huolellisesti läpi. Lääkärin vuosittainen arvio terveydentilasta ja lääkehoidosta. Alkuun käytössä on kolme AKE:n estäjää: donepetsiili, galantamiini ja rivastigmiini. Vaikeassa Alzheimerissa aloitetaan lisäksi memantiinin käyttö. Memantiinia käytetään myös, jos AKE-lääkkeet eivät potilaalle sovi. Muistilääkkeet otetaan pääsääntöisesti aamulla niiden virkistävien ja aktivoivien vaikutusten vuoksi.

# data[].attributes.body
Kognitiivinen, psyykkinen, sosiaalinen sekä fyysinen toiminta
-Muistia voi vahvistaa käyttämällä sitä
-Kanssakäyminen muiden kanssa, harrastukset ja mielekäs tekeminen kohentavat mielialaa ja pitävät taitoja yllä

Voimavarakeskeisyys ja kokonaisvaltaisuus
-Muistisairasta kunnioitetaan, häntä arvostetaan ja häneen suhtaudutaan tasa-arvoisena kaikissa sairauden vaiheissa

Itsemääräämisoikeus ja suojaamisvelvollisuus
-Kognition haurastumisesta huolimatta ihmisen tulee saada päättää niistä asioista, joista hän vielä suinkin kykenee
-Itsemääräämisoikeutta voidaan tietyin edellytyksin rajoittaa vasta, kun muistisairas ei ymmärrä eri vaihtoehtoja, osaa arvioida seuraamuksia

Hoitoketjun toimivuus
-Muistisairauden varhaisella toteamisella on vaikutusta esim. taudin etenemistä voidaan hidastaa ja käyttäytymisen muutosten ilmaantumista hillitä

Muistisairaan kohtaaminen
-toisen kunnioittaminen, arvostaminen ja luottamuksen saavuttaminen

# data[].attributes.headline
Alzheimerin taudin lievässä vaiheessa tavoitteena on potilaan tilan vakiintuminen tai oireiden etenemisen hidastuminen. Keskivaikeassa sairauden vaiheessa tavoitteena on säilyttää tai edistää potilaan omatoimisuutta kohentamalla yleistä aktiivisuutta, vireyttä, keskittymistä ja aloitteellisuutta sekä parantaa arkitoimien sujumista. Vielä sairauden edettyä vaikeaan vaiheeseen voidaan lääkkeillä tavoitella omatoimisuuden ylläpitämistä ja sairauteen liittyvien käytösoireiden lievittämistä.

# data[].attributes.subject
Alzheimerin taudin lievässä vaiheessa tavoitteena on potilaan tilan vakiintuminen tai oireiden etenemisen hidastuminen. Keskivaikeassa sairauden vaiheessa tavoitteena on säilyttää tai edistää potilaan omatoimisuutta kohentamalla yleistä aktiivisuutta, vireyttä, keskittymistä ja aloitteellisuutta sekä parantaa arkitoimien sujumista. Vielä sairauden edettyä vaikeaan vaiheeseen voidaan lääkkeillä tavoitella omatoimisuuden ylläpitämistä ja sairauteen liittyvien käytösoireiden lievittämistä.

# data[].attributes.body
Ehdoton este AKE-estäjien käytölle on hoitamaton sick sinus -syndrooma, tuore sydäninfarkti, vatsahaava sekä vastikään tehty suolistoleikkaus
Lääkkeet (myös donepetsiili) otetaan aina ruokailun jälkeen aamulla tai päivällä kolinergisten haittavaikutusten ja unihäiriöiden välttämiseksi
Lääkehoidossa ei saa pitää pitkiä taukoja, sillä lääkevaste saattaa heikentyä pysyvästi. Hoito lopetetaan, jos sen valvonta ei onnistu, potilaalla esiintyy vaikeita haittavaikutuksia, hoitovastetta ei saavuteta 6 kuukaudessa tai lääkehoidolla ei vaikeassa dementiassa ole enää saavutettavissa hyötyä toimintakyvyn tai käytösoireiden osalta

# data[].attributes.headline
Muistisairaudella tarkoitetaan iäkkään muistin ja kognitiivisten kykyjen heikkenemistä kuten näönvaraista hahmottamista, kielellisiä toimintoja ja toiminnanohjausta. Omatoimisuus laskee ja selviytyminen päivittäisistä arjen toiminnoista vaikeutuu Puhutaan etenevästä muistisairaudesta, jolloin tapahtuu aivojen hidasta rappeutumista ja myöhemmin dementiasta. Yleisimmät muistisairaudet ovat: Alzheimer (65-70% kaikista muistisairauksista)Aivoverenkiertosairauden muistisairaus (15%)

# data[].attributes.subject
Muistisairaudella tarkoitetaan iäkkään muistin ja kognitiivisten kykyjen heikkenemistä kuten näönvaraista hahmottamista, kielellisiä toimintoja ja toiminnanohjausta. Omatoimisuus laskee ja selviytyminen päivittäisistä arjen toiminnoista vaikeutuu Puhutaan etenevästä muistisairaudesta, jolloin tapahtuu aivojen hidasta rappeutumista ja myöhemmin dementiasta. Yleisimmät muistisairaudet ovat: Alzheimer (65-70% kaikista muistisairauksista)Aivoverenkiertosairauden muistisairaus (15%)

# data[].attributes.body
Lewynkappaletauti (15%)
Parkinsonin taudin muistisairaus
Otsa-ohimolohkorappeumat (5%)
Muistisairaan hyvä hoito perustuu:
Hoitohenkilökunnan osaamiseen ja muistisairauksien yksilölliseen hoitoon( itsemääräämisoikeus)
Tutkimukselliseen näyttöön
Muistisairaan ja läheisen haastattelu/tiedon kerääminen hyvän elämän edellytyksistä
Tavoitteena on muistisairaan:
Hyvä hoito ja hyvinvointi
Muistisairauden oireiden etenemisen hidastuminen
Toimintakyvyn ylläpitäminen

Muistisairauden diagnosointi
Seulontatutkimukset tehdään perusterveydenhuollossa
Perusterveydenhuollossa kartoitetaan esitiedot: milloin alkanut, käytösoireet, suvun sairaudet, sosiaaliset taustatiedot, toimintakyky, lääkitys, ravitsemus, näkö ja kuulo
Muistiongelmia ja kognitiivisia oireita tutkitaan muistipoliklinikalla/geriatrian poliklinikalla, mikäli epäillään etenevää muistisairautta
->lääkärin tekemä kliininen tutkimus

Tärkein osa-alue on haastattelu, jonka avulla saadaan käsitys potilaan aiemmista tiedonkäsittelyn taidoista, niissä tapahtuneista muutoksista, muista oireista, arkiselviytymisestä, psyyken oireista ja käyttäytymisen muutoksista sekä taudinmäärityksen kannalta keskeisistä taustatiedoista

Haastatellaan myös potilaan läheisesti tuntevaa henkilöä ja otetaan huomioon hänen havaintonsa potilaan oireista ja selviytymisestä
->toimintakykyhaastattelu läheiselle (ADCS-ADL)
Tehdään neurologiset statustutkimukset ja aina aivojen kuvantamiset sekä lyhyt kognitiivinen seulontatutkimus
Haastattelun apuna on erityyppisiä oirekyselyitä, kuten muistia koskeva kysely läheiselle ja potilaalle itselle

Aivojen kuvantaminen on osa muistipotilaan perustutkimusta->kallonsisäisten syiden havaitseminen (esim. normaalipaineinen hydrokefalia, kasvaimet, subduraalihematooma) ja erityisesti muistisairauksien (esim. Alzheimerin tauti [AT], aivoverenkiertosairaus, otsa-ohimolohkorappeumat) tunnusomaisten piirteiden havaitseminen ja tilojen erotusdiagnostiikka
Aivojen tietokonetomografia (TT) riittää useimmiten hoidettavien kallonsisäisten syiden poissulkuun.
Magneettikuvaus on ensisijainen muistioireisen potilaan taudin varhaisessa diagnostiikassa

Tiedonkäsittelyn alkuarviossa tulisi käyttää CERAD-tehtäväsarjaa->useampi kuin yksi tehtäväsarjan osa-alueista poikkeaa normaalista, on tunnistettava mahdolliseksi muistipotilaaksi.
Tutkittaessa pyritään etsimään vastauksia seuraaviin peruskysymyksiin:
Oireiden alkamistapa ja kehityskulku: Onko potilaan tiedonkäsittelyssä tapahtunut muutoksia?
Muistioireiden laatu ja vaikeuden aste: Viittaavatko oireet etenevään muistisairauteen vai muuhun syyhyn?
Oirekokonaisuus : Mikä on oireiden syy?
Mieliala: Aina on syytä erikseen kysyä, minkälaiseksi potilas kokee mielialansa?

Muistin ja tiedonkäsittelyn arviointi on keskeistä
->muodostetaan kuva potilaan tarkkaavuudesta ja keskittymiskyvystä, orientaatiosta, muistista, toiminnanohjauksesta, arvostelu- ja päättelykyvystä, puheen tuottamisesta ja ymmärtämisestä, kätevyydestä, havaintokyvystä sekä visuospatiaalisista ja konstruktiivisista kyvyistä. Samalla arvioidaan myös mahdolliset persoonallisuuden muutokset

Ikääntyneelle tehdään muistisairauden vaikeusasteen arvio(CDR)
Arvioidaan mieliala  ja käyttäytymisen muutokset (GDS, GDS-15, tarvittaessa NPI)

Ongelmatilanteissa voi ottaa yhteyttä muistipoliklinikalle (muistihoitaja, omainen, potilas)
Muistihoitaja ottaa yhteyttä muistisairaaseen (1-3 kk kuluttua)
Hoidon seuranta ja ohjaus
Lääkehoidon arviointi
Seurantakäynti muistipoliklinikalla 6-8 kk kuluttua->lääkehoidon arviointi ja kuntoutussuunnitelman päivittäminen vastaanotolla, mikäli todetaan lieviä poikkeamia

# data[].attributes.headline
Korkea ikä ja taudin esiintyminen lähisuvussa ovat tärkeimmät Alzheimerin taudin (AT) riskitekijät. Lisäksi ympäristötekijöiden on todettu vaikuttavan. Verisuoniperäiset eli vaskulaariset riskitekijät, kuten keski-iän korkea verenpaine, korkea kolesteroliarvo, ja ylipaino sekä poikkeava glukoosimetabolia, erityisesti hyperinsulinemia (veressä on insuliinia runsaasti), lisäävät todennäköisesti AT:n vaaraa. Tupakointi, runsas alkoholinkäyttö, suuri homokysteiinipitoisuus? (aminohappo), vakava kallovamma ja aiemmin sairastettu vakava masennus lisäävät mahdollisesti riskiä sairastua muistisairauteen

# data[].attributes.subject
Korkea ikä ja taudin esiintyminen lähisuvussa ovat tärkeimmät Alzheimerin taudin (AT) riskitekijät. Lisäksi ympäristötekijöiden on todettu vaikuttavan. Verisuoniperäiset eli vaskulaariset riskitekijät, kuten keski-iän korkea verenpaine, korkea kolesteroliarvo, ja ylipaino sekä poikkeava glukoosimetabolia, erityisesti hyperinsulinemia (veressä on insuliinia runsaasti), lisäävät todennäköisesti AT:n vaaraa. Tupakointi, runsas alkoholinkäyttö, suuri homokysteiinipitoisuus? (aminohappo), vakava kallovamma ja aiemmin sairastettu vakava masennus lisäävät mahdollisesti riskiä sairastua muistisairauteen

# data[].attributes.body
Etenevät tauti, jolloin diagnoosi perustuu tyypilliseen oirekuvaan sekä tautia tukeviin kliinisiin oireisiin, tuoreen asian unohtaminen eli lähimuisti heikkenee, tiedonkäsittelyn heikentymiseen (tapahtuma- eli episodisen muistin heikentyminen testeissä), kuvantamis- (sisemmän ohimolohkon kudoskato eli atrofia, FDG- tai amyloidi-PET-muutokset) ja laboratoriolöydöksiin (aivo-selkäydinnesteen beeta-amyloidi 42 [Aβ42] -peptidin pitoisuuden pienentyminen).

AT:ssa hermosolujen tuhoutuminen alkaa tyypillisesti sisemmän ohimolohkon alueelta, josta se vähitellen leviää laajemmin isoaivokuorelle
Varhaisena oireena voi olla visuospatiaalisen toiminnan (näönvaraisen hahmottamisen), kielellisten toimintojen tai toiminnanohjauksen heikentyminen ennen selvää muistioiretta.  Sanojen hakeminen ja hahmottamisen vaikeus. Ajantaju ja myöhemmin paikan taju häviää. Motoriset toiminnot vaikeutuvat kuten pukeutuminen ja ruoanlaitto

Käytösoireita voi esiintyä missä vaiheessa tahansa, kuten agressiivisuutta, motorista levottomuutta ja varastamisharhaa

Liittyy huomattava elimistön surkastuminen ja ruumiinpainon aleneminen, liittyy laihtumista->4-6 vuoden kuluttua jäykkyyttä, etukumara asento, töpöttävä kävely, kasvojen ilmeettömyys->virtsa- ja ulostepidätyskyvyttömyys->5-8 vuoden kuluttua vuodepotilas->kuolema n. 10-12 vuoden kuluttua (aspiraatiokeuhkokuume)
Liikunta, henkinen ja sosiaalinen aktiivisuus kuten koulutus, aktiiviset harrastukset, toimiva sosiaalinen verkosto ja terveellinen ja monipuolinen ruokavalio (Kalaa ja kasviksia sisältävä ruokavalio, välimerellinen dieetti, kahvi) suojaavat todennäköisesti etenevän muistisairauden oireilta ja AT:lta.

Varhain aloitetulla lääkehoidolla voidaan AT-potilaan tiedonkäsittelyssä ilmeneviä oireita vähentää ja toimintakyvyn heikentymistä hidastaa yli vuoden ajan.
Lääkehoito helpottaa käytösoireiden hoitoa ja voi lykätä niiden ilmaantumista
Muistisairauslääkkeet ovat osa potilaan kokonaisvaltaista hoitoa, johon kuuluvat myös kuntoutus ja muut toimintakykyä tukevat toimenpiteet

Alzheimerin taudin vaiheet ja niiden oirekuvat:
Varhainen->Tiedostetaan muistivaikeus ja hakeudutaan hoitoon. Läheisen mukaan oireet haittaavat arkea. Esiintyy ahdistuneisuutta, masentuneisuutta,  sekä oppimisen, keskittymiskyvyn ja ongelmanratkaisutaidon heikkenemistä
Lievä->Ei hahmoteta ympäristöä ja muistisairas eksyy vieraassa ympäristössä, sanojen hakeminen on vaikeutunut ja unohtaminen lisääntynyt, ajantaju hämärtynyt ja abstraktien asioiden ymmärtäminen vaikeaa, monimutkaiset kotiaskareet eivät onnistu, harhaluuloisuus, apatia, masennus, laihtuminen
3. Keskivaikea->Muistisairaan sairaudentunto heikentynyt ja ei tunnista itse selviytymisvaikeuksiaan, esiintyy eksymistä, harhaluuloisuutta, levottomuutta, hallusinaatioita, laihtumista, ilmapiiri ja hoitajan asenne vaikuttavat muistisairaaseen
4. Vaikea->Muistisairas elää lapsuuttaan, ei tunnista omaisia, 2-4 vuotiaan lapsen tasolla ja täysin autettava, inkontinenssi, keskittymiskyvyttömyys, puheen ymmärtämisen vaikeudet, sekundaarinen hauraus-raihnausoireyhtymä

# data[].attributes.headline
Potilaalle pitää tehdä aivojen tietokonetomografia- tai magneettikuvaus ja häneltä pitää ottaa tietyt verikokeet kognition heikentymistä aiheuttavien yleissairauksien poissulkemiseksi. 

# data[].attributes.subject
Potilaalle pitää tehdä aivojen tietokonetomografia- tai magneettikuvaus ja häneltä pitää ottaa tietyt verikokeet kognition heikentymistä aiheuttavien yleissairauksien poissulkemiseksi. 

# data[].attributes.body
Lewyn kappale -taudin tyypilliset oireet voidaan jakaa tiedonkäsittelyssä ilmeneviin oireisiin, parkinsonismiin ja psykoottisiin oireisiin
Muutoksia tapahtuu kognitiivisissa toiminnoissa. Puhe puuromaista ja äänen voimakkuus heikkenee.
Päinvastoin kuin Alzheimerin taudissa, Lewyn kappale -taudissa oppimiskykyä ja lähimuistia voi olla huomattavastikin jäljellä
Lewyn kappale -tautia sairastavilla on usein oireiden ja vireystason vaihteluita, näköharhat

Potilaat ovat myös herkkiä neuroleptilääkitykselle. Jopa pieni neuroleptiannos voi johtaa hyvin voimakkaaseen parkinsonismin pahenemiseen
Hoitona säännöllinen fysioterapia->kävelyharjoituksen tulee aloittaa varhain liikkumiskyvyn ylläpitämiseksi, ei parantavaa hoitoa. Fyysisestä kunnosta huolehtiminen, aktiivinen elämä ja riittävät virikkeet ovat toimintakyvyn säilymisen kannalta hyvin tärkeitä

Kolinergiset lääkkeet lievittävät Lewyn kappale -tautiin liittyviä käytösoireita. Käytösoireiden hoitoon voidaan käyttää myös psykoosilääkkeitä, joista potilaat tosin voivat (jo pienistäkin annoksista) saada voimakkaita haittavaikutuksia. Tämän vuoksi neuroleptien käytössä Lewyn kappale -tautia sairastavilla potilailla on oltava hyvin varovainen. On suositeltu käytettäväksi toisen polven psykoosilääkkeitä, kuten klotsapiinia, risperidonia tai ketiapiinia, mutta niidenkin käytössä on syytä olla varovainen