# data[].attributes.headline
Наталія Калька, Зоряна Ковальчук                      Практикум з арт-терапії Навчально-методичний посібник 

# data[].attributes.subject
Наталія Калька, Зоряна Ковальчук                      Практикум з арт-терапії Навчально-методичний посібник 

# data[].attributes.headline
Арт-технології у розв’язанні конфліктів / Олена Леонідівна Вознесенська

# data[].attributes.subject
Арт-технології у розв’язанні конфліктів / Олена Леонідівна Вознесенська

# data[].attributes.headline
ЗАКЛАДИНКИ         ПОСІБНИК З ПРОТИДІЇ МОВІ НЕНАВИСТІ ОНЛАЙН ЧЕРЕЗ ОСВІТУ З ПРАВ ЛЮДИНИ  

# data[].attributes.subject
ЗАКЛАДИНКИ         ПОСІБНИК З ПРОТИДІЇ МОВІ НЕНАВИСТІ ОНЛАЙН ЧЕРЕЗ ОСВІТУ З ПРАВ ЛЮДИНИ  

# data[].attributes.headline
Арт-терапевтичні технології в освіті:  методичний посібник для психологів Наукове-методичне видання

# data[].attributes.subject
Арт-терапевтичні технології в освіті:  методичний посібник для психологів Наукове-методичне видання

# data[].attributes.attachment_link.title
посібник-Арт-терапія

# data[].attributes.headline
Навчально-методичний посібник «Обачність. Пильність. Захист. Ввічливість. Сміливість»

# data[].attributes.subject
Навчально-методичний посібник «Обачність. Пильність. Захист. Ввічливість. Сміливість»

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації до використання в освітньому процесі закладів загальної середньої освіти навчально-методичного посібника та робочого зошита „Інтернет, який ми хочемоˮ (the Web We Want).

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації до використання в освітньому процесі закладів загальної середньої освіти навчально-методичного посібника та робочого зошита „Інтернет, який ми хочемоˮ (the Web We Want).

# data[].attributes.headline
Виховання культури користувача Інтернету. Безпека у всесвітній мережі: навчально-методичний посібник

# data[].attributes.subject
Виховання культури користувача Інтернету. Безпека у всесвітній мережі: навчально-методичний посібник

# data[].attributes.headline
Діти в Інтернеті: як навчити безпеці у віртуальному світі: посібник для батьків 

# data[].attributes.subject
Діти в Інтернеті: як навчити безпеці у віртуальному світі: посібник для батьків 

# data[].attributes.headline
«Академічна доброчесність у школі.»

# data[].attributes.subject
«Академічна доброчесність у школі.»

# data[].attributes.attachment_link.title
Академічна доброчесність у школі | ОНЛАЙН-КУРС "АКАДЕМІЧНА ДОБРОЧЕСНІСТЬ"

# data[].attributes.headline
Корисні матеріали для роботи за темою академічна доброчесність.

# data[].attributes.subject
Корисні матеріали для роботи за темою академічна доброчесність.

# data[].attributes.body
"Великі очі"

# data[].attributes.attachment_link.title
Великі очі | Big Eyes (2014) Український трейлер HD

# data[].attributes.headline
ОСВІТНЯ ПРОГРАМА ГУРТКА  «ВИРІШЕННЯ КОНФЛІКТІВ МИРНИМ ШЛЯХОМ.  БАЗОВІ НАВИЧКИ МЕДІАЦІЇ»   

# data[].attributes.subject
ОСВІТНЯ ПРОГРАМА ГУРТКА  «ВИРІШЕННЯ КОНФЛІКТІВ МИРНИМ ШЛЯХОМ.  БАЗОВІ НАВИЧКИ МЕДІАЦІЇ»   

# data[].attributes.attachment_link.title
Створення системи служб порозуміння.pdf

# data[].attributes.headline
Методичний посібник «Особливості впровадження програми «Рівний-рівному» у загальноосвітній навчальний заклад на засадах формування в учнів почуття відповідальності за своє здоров’я та поведінку» Буряк О.В.

# data[].attributes.subject
Методичний посібник «Особливості впровадження програми «Рівний-рівному» у загальноосвітній навчальний заклад на засадах формування в учнів почуття відповідальності за своє здоров’я та поведінку» Буряк О.В.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентина Чебоненко

# data[].attributes.headline
Методичний посібник «Розвиток соціально – комунікативних здібностей як засобу реалізації в суспільстві»,            Ларіонова О. М.  

# data[].attributes.subject
Методичний посібник «Розвиток соціально – комунікативних здібностей як засобу реалізації в суспільстві»,            Ларіонова О. М.  

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентина Чебоненко

# data[].attributes.headline
Застосування діагностичних мінімумів в діяльності працівників психологічної cлужби 

# data[].attributes.subject
Застосування діагностичних мінімумів в діяльності працівників психологічної cлужби 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Діагност_мінімуми.pdf

# data[].attributes.headline
Тест «Наскільки ти адаптований до життя»     (за Фурманом)

# data[].attributes.subject
Тест «Наскільки ти адаптований до життя»     (за Фурманом)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
17 Фурман наскільки  ти адаптований до життя

# data[].attributes.headline
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО ВПРОВАДЖЕННЯ ЦИКЛОГРАМ ДІЯЛЬНОСТІ ПРАЦІВНИКІВ ПСИХОЛОГІЧНОЇ СЛУЖБИ За загальною редакцією   В.Г Панка

# data[].attributes.subject
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО ВПРОВАДЖЕННЯ ЦИКЛОГРАМ ДІЯЛЬНОСТІ ПРАЦІВНИКІВ ПСИХОЛОГІЧНОЇ СЛУЖБИ За загальною редакцією   В.Г Панка

# data[].attributes.body
Опитувальник оцінки душевного болю (автор Е. Шнейдман)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
16 Опитувальник оцінки душевного болю (автор Е. Шнейдман)

# data[].attributes.headline
Методика об’єктивного визначення темпераменту   Б. Цуканов

# data[].attributes.subject
Методика об’єктивного визначення темпераменту   Б. Цуканов

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
18 Методика об'єктивного визначення темпераменту Б Цуканова

# data[].attributes.headline
Опитувальник для ідентифікації типів акцентуацій характеру у підлітків. Модифікований С.І. Подмазіним (МПДО)

# data[].attributes.subject
Опитувальник для ідентифікації типів акцентуацій характеру у підлітків. Модифікований С.І. Подмазіним (МПДО)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
15 Опитувальник для ідентифікації типів акцентуацій характеру у підлітків

# data[].attributes.headline
Методика діагностики рівня суб’єктивного відчуття самотності.                              Д. Расел, М. Фергюсон

# data[].attributes.subject
Методика діагностики рівня суб’єктивного відчуття самотності.                              Д. Расел, М. Фергюсон

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
14 МЕТОДИКА ДІАГНОСТИКИ РІВНЯ СУБ'ЄКТИВНОГО ВІДЧУТТЯ САМОТНОСТІ Д. РАСЕЛА І М. ФЕРПОСОНА

# data[].attributes.headline
Багаторівневий особистісний опитувальник «Адаптивність» (МЛО-АМ)  А. Г.Маклаков,  С.В.Чермянін

# data[].attributes.subject
Багаторівневий особистісний опитувальник «Адаптивність» (МЛО-АМ)  А. Г.Маклаков,  С.В.Чермянін

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
9. Багаторівневий особистісний опитувальник „адаптивність” (мло-ам)

# data[].attributes.headline
Оцінка рівня нервово-психічної стійкості (методика «Прогноз»)       В.А. Бодров

# data[].attributes.subject
Оцінка рівня нервово-психічної стійкості (методика «Прогноз»)       В.А. Бодров

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Методика призначена для початкового орієнтовного виявлення осіб з прикметами нервово-психічної нестійкості (НПН). Вона дозволяє виявити окремі початкові симптоми порушень особистості, а також оцінити вірогідність їх розвитку й прояву в поведінці та діяльності людини.
Методика має 84 запитання (міркування), на кожне з яких обстежуваний дає відповідь "так" або "ні". Результати відображаються кількісними показниками (в балах), на основі яких робиться висновок щодо рівня нервово-психічної стійкості. Аналіз відповідей дозволяє уточнити окремі біографічні відомості, особливості поведінки та стану психічної діяльності людини в різних ситуаціях.
Обстежується одночасно 25-30 чоловік за 20 хв.
Текст анкети подається нижче.
Під час обстеження ведеться спостереження за поведінкою кожного й при необхідності робляться помітки. Обробка результатів проводиться за допомогою "ключів" групою помічників (4-5 чол.).

Реєстраційний лист до анкети "Прогноз"

Ключі для обробки даних методики "Прогноз"

Найменування шкали

Зміст відповідей

Порядкові номери запитань відповідно до шкали

Шкала нервово-психічної неврівноваженості

3, 5, 7, 10, 15, 20, 26, 27, 29, 32, 35, 37, 40, 41, 42, 44, 45, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 56, 57, 59, 60, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84

Обробку рекомендується проводити за допомогою трьох трафаретів з прозорого матеріалу, на який наноситься сітка за розмірами реєстраційного листка. Прорізі в кожному трафареті повинні співпадати з номерами запитань відповідно до таблиці ключів. Один трафарет призначений для підрахунку балів за шкалою відвертості та два - за шкалою нервово-психічної нестійкості (для оцінки позитивних відповідей).
Якщо в обстежуваного за шкалою відвертості відзначається більше ніж 10 балів, використовувати й аналізувати дані не рекомендується, а причини невідвертості потрібно шукати в процесі бесіди. Показник за шкалою нервово-психічної нестійкості одержують шляхом додавання кількості плюсів, виявлених за трафаретом для позитивних відповідей, а кількість мінусів - за трафаретом для негативних відповідей. Результат оцінюється за таблицею.
Текст анкети "Прогноз"
Інструкція. Перед Вами анкета на 84 запитання (міркування). Ознайомившись послідовно, необхідно вирішити, яка відповідь ("так" чи "ні") точніше Вас характеризує; у відповідній клітинці реєстраційного листка ставиться знак "+" (так), або "-" (ні). Працюйте швидко, не задумуючись і самостійно. Не пропускайте запитань. Результати обстеження не розповсюджуються, а при співбесіді будуть доведені до Вас особисто.
1. Іноді мені в голову приходять такі негарні думки, що краще про них нікому не розповідати.
2. В дитинстві у мене була така компанія, що всі старались завжди й в усьому стояти один за одного.
3. Іноді у мене бувають приступи сміху або плачу, які я ніяк не можу подолати.

Характеристика рівнів й визначення груп нервово-психічної нестійкості за результатами методики "Прогноз"

4. Бували випадки, що я не стримував своїх обіцянок.
5. В мене часто болить голова.
6. Інколи я говорю неправду.
7. Раз на тиждень я без усякої видимої причини раптово почуваю жар в усьому тілі.
8. Буває, що я говорю про речі, в котрих не розбираюсь.
9. Буває, що я серджусь.
10. Тепер мені важко надіятись на те, що я чого-небудь досягну в житті.
11. Буває, що я відкладаю на завтра те, що можна зробити сьогодні.
12. Я охоче приймаю участь у всіх зборах та інших суспільних заходах.
13. Сама важка боротьба для мене - боротьба із самим собою.
14. М'язові судоми та посіпування в мене бувають дуже рідко.
15. Я доволі байдужий до того, що зі мною буде.
16. Іноді, коли я погано себе почуваю, я буваю роздратованим.
17. В гостях я поводжуся за столом краще, ніж удома.
18. Якщо мені не загрожує штраф і машин поблизу немає, я можу перейти вулицю як мені хочеться, а не в установленому місці.
19. Я вважаю, що життя в моїй сім'ї таке ж гарне, як і у більшості моїх знайомих.
20. Мені часто кажуть, що я гарячкуватий.
21. Запори в мене бувають рідко.
22. У грі я переважно хочу виграти.
23. Останні декілька років більшу частину часу я почуваю себе добре.
24. Зараз моя вага постійна (я не повнію і не худну).
25. Мені приємно мати серед знайомих значних людей, це немовби надає мені ваги в своїх очах.
26. Я був би досить спокійним, якби у кого-небудь із моєї сім'ї були неприємності через порушення закону.
27. З моїм розумом щось негаразд.
28. Мене турбують сексуальні (статеві) питання.
29. Коли я намагаюсь щось сказати, то часто помічаю, що в мене тремтять руки.
30. Рухи в мене такі ж рухливі й проворні, як і раніше.
31. Серед моїх знайомих є люди, котрі мені не подобаються.
32. Думаю, що я людина приречена.
33. Я сварюсь із членами моєї сім'ї дуже рідко.
34. Буває, що я з ким-небудь трохи пліткую.
35. Часто я бачу сни, про які краще нікому не розповідати.
36. Бувало, що в обговоренні деяких питань я особливо не задумувався і згоджувався з думкою інших.
37. В школі я опановував матеріал повільніше, ніж інші.
38. Моя зовнішність мене взагалі влаштовує.
39. Я дуже впевнений в собі.
40. Раз на тиждень або частіше я буваю дуже збудженим або схвильованим.
41. Хтось керує моїми думками.
42. Я кожен день випиваю незвично багато води.
43. Буває, що неввічливий або навіть неприємний жарт викликає в мене сміх.
44. Найщасливішим я буваю на самоті.
45. Хтось намагається впливати на мої думки.
46. Я любив казки Андерсена.
47. Навіть серед людей я звичайно почуваю себе одиноким.
48. Мене дратує, коли мене підганяють.
49. Мене легко привести до зніяковіння.
50. Я легко втрачаю терпіння.
51. Мені часто хочеться вмерти.
52. Бувало, що я кидав почату справу, тому що боявся що не справлюсь з нею.
53. Майже кожен день трапляється що-небудь, що лякає мене.
54. До питань релігії я відношусь байдуже.
55. Ознаки поганого настрою бувають в мене рідко.
56. Я заслуговую суворої догани за свої вчинки.
57. В мене були дуже незвичайні містичні переживання.
58. Мої переконання й погляди непохитні.
59. В мене бувають періоди, коли через хвилювання я втрачав сон.
60. Я людина нервова й легко збуджувана.
61. Мені здається, що нюх в мене такий, як у інших (не гірший).
62. Все в мене виходить погано, не так як потрібно.
63. Я майже завжди відчуваю сухість у роті.
64. Більшу частину часу я почуваю себе стомленим.
65. Іноді я почуваю, що близький до нервового зриву.
66. Мене дуже дратує те, що я забуваю, куди кладу речі.
67. Я дуже уважно відношусь до того, як одягаюсь.
68. Пригодницькі розповіді мені подобаються більше, ніж розповіді про кохання.
69. Мені дуже важко пристосуватись до нових умов життя, роботи. Перехід до нових умов життя, роботи, навчання здається мені нестерпно важким.
70. Мені здається, що у стосунках зі мною особливо часто поводяться несправедливо.
71. Я часто почуваю себе несправедливо ображеним.
72. Моя думка не завжди співпадає з думкою оточуючих.
73. Я часто відчуваю стомлення від життя і мені не хочеться жити.
74. На мене частіше звертають увагу, ніж на інших.
75. В мене бувають головні болі й запаморочення через переживання.
76. Часто в мене бувають періоди, коли мені нікого не хочеться бачити.
77. Мені важко прокинутись в призначений час.
78. Якщо в моїх негараздах хтось винен, я не залишаю його без покарання.
79. В дитинстві я був вередливим, подразливим.
80. Мені відомі випадки, коли мої родичі лікувались у невропатологів, психіатрів.
81. Іноді я приймаю валеріану, кодеїн, еленіум й інші заспокійливі засоби.
82. В мене є засуджені родичі.
83. В мене бували приводи в міліцію.
84. Я залишався в школі на другий рік.

Всі опубліковані на сайті матеріали належать їх авторам. Матеріали розміщено виключно для ознайомлення. Копіювання та використання інформації суворо заборонено.

# data[].attributes.attachment_link.description
Методика призначена для початкового орієнтовного виявлення осіб з прикметами нервово-психічної нестійкості (НПН). Вона дозволяє виявити окремі початкові симптоми порушень особистості, а також оцінити вірогідність їх розвитку й прояву в поведінці та діяльності людини. Методика має 84 запитання (міркування), на кожне з яких обстежуваний дає відповідь "так" або "ні".

# data[].attributes.headline
Інтерпретація проективної методики «Малюнок сім’ї»

# data[].attributes.subject
Інтерпретація проективної методики «Малюнок сім’ї»

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Дитячий психолог

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Інтерпретація процесу малювання реалізує тезу про те, що за динамічними характеристиками малювання криються зміни думки, актуалізація почуттів, напруга, конфлікти, які відображають значущість певних деталей малюнка дитині. Інтерпретація процесу малювання вимагає творчого включення всього практичного досвіду психолога, його інтуїції.

Першим зображується найбільш значимий, головний або найбільш емоційно близький член сім'ї. Як правило, це той, хто більше часу буває з дітьми, більше, ніж інші приділяє їм увагу

Як правило, діти, отримавши завдання намалювати сім'ю, починають малювати членів сім'ї. Деякі ж діти спершу, малюють різні об'єкти, лінію підстави, сонце, меблі і т. д. І лише в останню чергу приступають до зображення людей. Така послідовність виконання завдання є своєрідною захисною реакцією, за допомогою якої дитина відсуває неприємне їй завдання в часі. Найчастіше це спостерігається у дітей з неблагополучної сімейної ситуацією, але це також може бути наслідком поганого контакту дитини з психологом.

Повернення до малювання тих же членів сім'ї, об'єктів, деталей вказує на їх значущість для дитини.

Паузи перед малюванням певних деталей, членів сім'ї найчастіше пов'язані з конфліктним ставленням і є зовнішнім проявом внутрішнього дисонансу мотивів. На несвідомому рівні дитина як би вирішує, малювати йому чи ні людину або деталь.

Стирання намальованого, перемальовування можуть бути пов'язані як з негативними емоціями по відношенню до члена сім'ї, так і з позитивними. Вирішальне значення має кінцевий результат малювання. Якщо стирання і перемальовування не привели до помітно кращої графічної презентації - можна судити про конфліктне відношення дитини до цієї людини.

Спонтанні коментарі часто прояснюють сенс мальованої змісту. Тому до них треба уважно прислухатися. Також треба мати на увазі, що коментарі все ж є засобом ослаблення внутрішнього напруження, і їх поява видає найбільш емоційно "заряджені" місця малюнка. Це може допомогти направити і питання після малювання, і сам процес інтерпретації.
Оцінка загальної структури
Якщо члени сім'ї зображені так, що тримаються за руки, то це може відповідати реальній ситуації в сім'ї, а може бути відображенням бажаного. Але, загалом малювання членів сім'ї із сполученими руками, об'єднаність їх у загальній діяльності є індикаторами психологічного благополуччя, сприйняття включеності в сім'ю. Малюнки з протилежними характеристиками (роз'єднаністю членів сім'ї) можуть вказувати на низький рівень емоційних зв'язків.

Якщо якийсь персонаж віддалений від інших фігур, це може говорити про "дистанцію", яку дитина помічає в житті і виділяє її.

Малюючи одного з членів сім'ї вище за інших, дитина тим самим надає йому винятковий статус. Цей персонаж, на думку дитини, володіє найбільшою владою в сім'ї, навіть якщо досліджуваний малює його найменшим порівняно з розмірами інших. Нижче всіх інших дитина схильна малювати того, чий вплив в сім'ї є мінімальним. Для прикладу, якщо дитина вище всіх ставить свого молодшого брата, то, на її думку, він саме той, хто управляє всіма іншими.

Якщо взагалі не зображені люди або зображені тільки люди, які не пов'язані з сім'єю, то це свідчить про травматичні переживання, пов'язані з родиною, відчуття знедоленої, покинутості (тому такі малюнки часті у дітей, які нещодавно прийшли в інтернат), аутизм, відчуття небезпеки, великий рівень тривожності, результат поганого контакту психолога з дитиною.

Діти з меншують склад сім'ї, "забуваючи" намалювати тих членів сім'ї, які їм менш емоційно привабливі, з якими склалися конфліктні відносини.

Часте явище в дитячих малюнках - відмова малювати молодшого сиблінга. Пояснення, такі, як "Брата я забув намалювати" або "Для молодшого брата місця не вистачило" не повинні вводити вас в оману. Нічого випадкового в малюнку сім'ї немає. Все має своє значення, виражає ті чи інші почуття і переживання дитини по відношенню до близьких йому людей. Досить поширена ситуація, коли дитина ревнує батьків до молодшої дитини, оскільки тому дістається велика частина любові та уваги батьків. Оскільки в реальності вона стримує прояв почуття невдоволення і агресії, у малюнку сім'ї ці почуття знаходять свій вихід. Молодший сиблінг просто не зображується на малюнку. Заперечуючи його існування, дитина знімає існуючу проблему. Може мати місце й інша реакція: дитина може зобразити на малюнку молодшого сиблінга, але виключити самого себе зі складу сім'ї, таким чином ідентифікуючи себе з суперником, який користується увагою і любов'ю батьків. Відсутність на малюнку дорослих може свідчити про негативне ставлення дитини, відсутності будь-якого емоційного зв'язку з ними.

Збільшення складу родини пов'язано з незадоволеними психологічними потребами в сім'ї. Це свідчить про спробу заповнити пустоти, відшкодувати брак близьких, теплих відносин, компенсувати недостатність емоційних зв'язків. Так, хлопчик, будучи єдиною дитиною в сім'ї, може включити в свій малюнок двоюрідних сестер чи братів, далеких родичів і різних тварин - кішок, собак та інших, висловлюючи тим самим недолік близького спілкування з іншими дітьми і потребу мати постійного супутника в іграх, з яким можна було б спілкуватися на рівних. Якщо намальовані дорослі, не пов'язані з сім'єю, то це вказує на пошук людини, здатної задовольнити потребу дитини в близьких емоційних контактах. У деяких випадках - на символічне руйнування цілісності сім'ї, помста батькам внаслідок відчуття непотрібності.

Коли близьке розташування фігур обумовлено задумом помістити членів сім'ї в обмежений простір (човен, маленький будиночок і т. п.). свідчить про спробу дитини об'єднати, згуртувати родину (для цієї мети дитина вдається до зовнішніх обставин, так як відчуває марність такої спроби).

На малюнку можуть бути присутніми і вигадані персонажі, які також символізують незадоволені потреби дитини. Не отримавши їх задоволення в реальному житті, дитина задовольняє ці потреби в своїй фантазії, в уявних стосунках. У такому випадку вам слід попросити дитину розповісти докладніше про цього персонажа. У його відповідях ви знайдете те, чого їй не вистачає в дійсності.

Дитина може зобразити поблизу одного з членів сім'ї домашню тварину, якої насправді немає. Це може говорити про потребу дитини в любові, яку вона хотіла б отримати від цієї людини.

Якщо дитина малює лінію землі і розташовує людину високо від неї (людина ніби в повітрі), то це може свідчити про відірваність від реальності, схильність до фантазії, слабкий контакт з дійсністю. Також лінія основи (землі) може означати незахищеність, вона надає малюнку стабільність.

Проведена внизу сторінки лінія характерна для дітей з нестійких сімей.
Аналіз особливостей фігур
Абсолютна величина фігур. Великі, через весь лист, фігури малюють імпульсивні, впевнені в собі, схильні до домінування діти. Дуже маленькі фігури пов'язані з тривожністю, відчуттям небезпеки.

Найбільш привабливого персонажа для дитини можна визначити за такими ознаками: він зображується першим і поміщається на передньому плані; він вищий і крупніший за інших; намальований з більшою любов'ю і ретельністю; інші персонажі згруповані навколо, повернені в його бік, дивляться на нього; зображений одягненим в особливої одяг; промальовано велику кількість деталей тіла.

Найменш значимий персонаж на малюнку зображується найменшим, часто схематично, малюється в останню чергу і поміщається в стороні від інших. Дитина може перекреслити його кількома штрихами або стерти гумкою. Іноді пропуск в малюнку істотних частин тіла (голови, рук, ніг) може вказувати поряд з негативним ставленням також і на агресивні імпульси щодо цієї людини.

Сильне штрихування або сильний натиск олівця при зображенні тієї чи іншої фігури видають відчуття тривоги, яке відчуває дитина по відношенню до цього персонажа. І навпаки, саме така фігура може бути зображена за допомогою слабкої, тонкої лінії.

Дистанція між членами сім'ї - один з важливих характеристик. Відстані на малюнку є відображенням психологічної дистанції. Найбільш близькі люди зображуються на малюнку ближче до фігури дитини. Перевага того чи іншого з батьків виражається в тому, ближче до кого з батьків намалював себе дитина, який вираз обличчя прочитується у фігурах батьків.

Важливо звертати увагу і на малювання окремих частин тіла. Справа в тому, що окремі частини тіла пов'язані з певними сферами активності, є засобами спілкування, контролю, пересування і т. д.

Руки є основними засобами впливу на світ, фізичного контролю поведінки інших людей. Якщо дитина малює себе з піднятими вгору руками, з довгими пальцями, то це часто пов'язано з його агресивними бажаннями. Іноді такі малюнки малюють і зовні спокійні, поступливі діти. Можна припускати, що дитина відчуває ворожість по відношенню до оточуючих, але його агресивні спонукання пригнічені. Таке малювання себе також може вказувати на прагнення дитини компенсувати свою слабкість, бажання бути сильним, панувати над іншими. Ця інтерпретація більш достовірна тоді, коли дитина на додаток до "агресивним" рукам ще малює і широкі плечі або інші атрибути, символи "мужності" і сили. Іноді дитина малює всіх членів сім'ї з руками, але "забуває" намалювати їх собі. Якщо при цьому дитина малює себе ще й непропорційно маленьким, то це може бути пов'язано з почуттям безсилля, власної меншовартості в сім'ї, з відчуттям, що оточуючі пригнічують його активність, надмірно його контролюють. Цікаві малюнки, в яких один з членів сім'ї намальований з довгими руками, великими пальцями. Найчастіше це вказує на сприйняття дитиною агресивності цього члена сім'ї. Те ж значення може мати і презентація члена сім'ї взагалі без рук - таким чином, дитина символічними засобами обмежує його активність.

Голова - центр локалізації "Я", інтелектуальної та перцептивної діяльності. Якщо діти старше п'ятирічного віку (нормального інтелекту) в малюнку пропускають частини обличчя (очі, рот), це може вказувати на серйозні порушення в сфері спілкування, відгородження, аутизм. Якщо при малюванні інших членів сім'ї дитина пропускає голову, риси обличчя або штрихує все обличчя, то це часто пов'язано з конфліктними відносинами з даною особою, ворожим ставленням до нього.

Вираз обличчя намальованих людей також може бути індикатором почуттів дитини до них. Однак треба мати на увазі, що діти схильні малювати усміхнених людей, це своєрідний "штамп" у їхніх малюнках, але це зовсім не означає, що діти так сприймають оточуючих. Для інтерпретації малюнка сім'ї вирази облич значущі тільки в тих випадках, коли вони відрізняються один від одного.

Презентація зубів і виділення рота часті у дітей, схильних до оральної агресії. Якщо дитина так малює не себе, а іншого члена сім'ї, то це часто пов'язано з почуттям страху, сприйняттям ворожості цієї людини до дитини або до інших членів родини.

Більш детально про особливості частин тіла читайте в інтерпретації методики "Малюнок людини"
Досліджуваний про себе
Дитина не малює себе або замість сім'ї малює тільки себе. В обох випадках досліджуваний не включає себе до складу сім'ї, що свідчить про відсутність почуття спільності з членами сім'ї. Відсутність у малюнку "Я" більш характерно дітям, які відчувають неприйняття. Презентація в малюнку тільки "Я" може вказувати на різні причини. Якщо малюнок про самого себе загалом позитивний (велика кількість деталей тіла, квітів, декорування одягу, велика величина фігури), то це поряд з несформованим почуттям згуртованості вказує і на певні егоцентричні, істероїдні риси характеру. Якщо ж малюнку характерна маленька величина, схематичність, загалом створений негативний емоційний фон, то можна припускати присутність почуття покинутості, іноді це може вказувати на античність.

Деякі діти найбільшими або рівними за величиною з батьками малюють себе. Як правило, це може бути пов'язано з: егоцентричністю дитини, змаганням за батьківську любов з батьком чи матір'ю, виключаючи або зменшуючи при цьому "конкурента". Значно меншими, ніж інших членів сім'ї, себе малюють діти, які: відчувають свою незначність, непотрібність і т. п .; вимагають опіки, піклування з боку батьків, займаючи в сім'ї позицію "малюка".

Якщо дитина більше всіх виділяє на малюнку свою фігуру, малює себе більш ретельно, прорисовуючи всі деталі, зображуючи більш яскраво, так що кидається в очі, а інші фігури складають просто фон, то тим самим вона висловлює важливість власної особистості. Вона вважає себе основним персонажем, навколо якого обертається життя в сім'ї, найбільш значущим, унікальним. Подібне відчуття виникає на основі батьківського ставлення до дитини. Прагнучи втілити в дитині все те, чого не змогли домогтися самі, дати їй все, чого були позбавлені, батьки визнають її пріоритет, першорядність її бажань та інтересів і свою допоміжну, другорядну роль.

Маленька, слабка фігурка може виражати почуття безпорадності і таким чином демонструється потреба турботи і догляду. Таке положення може бути пов'язано з тим, що дитина звикла до атмосфери постійної і надмірної опіки, яка оточує її в сім'ї (часто спостерігається в сім'ях з єдиною дитиною), тому відчуваючи себе слабкою дитина може зловживати цим, маніпулюючи батьками і постійно вимагаючи від них допомоги та уваги.

Дитина може намалювати себе поблизу батьків, відтіснивши інших членів сім'ї. Таким чином, вона підкреслює свій винятковий статус серед інших дітей.
Батьківська пара
Зазвичай батьки зображуються разом, батько вище і крупніше міститься ліворуч, мати нижче праворуч, за ними слідують інші фігури в порядку значимості. Слід враховувати, що малюнок не завжди відображає дійсність, іноді це лише віддзеркалення бажаного. Дитина, яка виховується одним із батьків, може проте зобразити їх обох, висловлюючи тим самим своє бажання того, щоб їх союз відновився. Якщо ж дитина малює одного з батьків, з яким живе, це означає прийняття нею реально існуючої ситуації, до якої дитина більш-менш адаптувалась.

Один з батьків може опинитися на малюнку в ізольованому положенні. Якщо фігура однієї статі із досліджуваним і зображена осторонь від інших, то це можна інтерпретувати як бажання дитини перебувати з кимось із батьків протилежної статі. Ревнощі, викликана Едіповим комплексом, є цілком нормальним явищем для дитини до досягнення нею статевого дозрівання (в середньому 12 років).

Якщо на малюнку батьки контактують один з одним, наприклад тримаються за руки, то, значить, у житті між ними спостерігається тісний психологічний контакт.
Ідентифікація та гендерні особливості досліджуваного
Ідентифікація проявляється в схожому зображенні себе і людини з якою дитина себе ідентифікую. Або ця людина зображується досить детально і гарно промальовується.

Ідентифікація з кимось із батьків своєї статі відповідає нормальному стану речей. В малюнку

Ідентифікація зі старшим сиблінгом, незалежно від статі, також є нормальним явищем, особливо якщо є відчутна різниця у віці.

Дівчатка більше, ніж хлопчики, приділяють увагу малюванню особи, зображують більше деталей. Вони зауважують, що їхні матері багато часу приділяють догляду за обличчям, косметиці і самі поступово засвоюють цінності дорослих жінок. Тому концентрація на малюванні особи може вказувати на хорошу статеву ідентифікацію дівчинки.

У малюнках хлопчиків цей момент може бути пов'язаний із заклопотаністю своєю фізичною красою, прагненням компенсувати її фізичні вади, формуванням стереотипів жіночої поведінки.

Малюнки взято із: Венгер А.Л. "Психологические рисуночные тесты"
Інші інструменти діагностики дивіться тут

# data[].attributes.attachment_link.title
Інтерпретація проективної методики "Малюнок сім'ї"

# data[].attributes.attachment_link.description
Аналіз процесу малювання Інтерпретація процесу малювання реалізує тезу про те, що за динамічними характеристиками малювання криються зміни думки, актуалізація почуттів, напруга, конфлікти, які відображають значущість певних деталей малюнка дитині. Інтерпретація процесу малювання вимагає творчого включення всього практичного досвіду психолога, його інтуїції. Першим зображується найбільш значимий, головний або найбільш емоційно близький член сім'ї.

# data[].attributes.headline
Інструменти діагностики

# data[].attributes.subject
Інструменти діагностики

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Дитячий психолог

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Діагностика займає в роботі дитячого психолога досить значну частку. Вона потрібна для того щоб краще пізнати клієнта, щоб познайомитись і головне - щоб прояснити для себе та батьків з чим власне є сенс працювати. Крім того, інколи діагностика потрібна і для того, щоб побачити динаміку змін та перевірити правильність методів якими працює психолог на консультаціях.

Результатом діагностики зазвичай є психологічна характеристика конкретної дитини, це такий собі психологічний портрет клієнта. Приклади характеристик ви можете переглянути тут.

Діагностику можна проводити як в групі так і індивідуально.

Головною метою є загальне дослідження особистості, на основі якого психолог висуває гіпотезу про деякі її особливості, ні в якому разі не роблячи однозначних висновків про дитину.

Всі методи діагностики можна поділити на 3 великі групи:

1. Внутрішньоособистісна діагностика. Сюди відносять всі тести, які допомагають познайомитись і вивчити внутрішній світ дитини.
2. Методики для визначення рівня розвитку психічних процесів 3. Міжособистісна діагностика 4. Методики на визначення рівня готовності до школи Додаткові методики M-CHAT Модифікований скринінговий тест на аутизм для дітей раннього віку Діагностика ММД. Тест Тулуз-П'єрона. Оцінка розвитку за віком: Моніторинг загального розвитку дитини від 3 до 4 років Анкета для батьків Інтуїтивний спосіб аналізу дитячого малюнку. На що звернути увагу? Універсальні ознаки тривожності в дитячих малюнках

# data[].attributes.attachment_link.title
Інструменти діагностики

# data[].attributes.attachment_link.description
Діагностика займає в роботі дитячого психолога досить значну частку. Вона потрібна для того щоб краще пізнати клієнта, щоб познайомитись і головне - щоб прояснити для себе та батьків з чим власне є сенс працювати. Крім того, інколи діагностика потрібна і для того, щоб побачити динаміку змін та перевірити правильність методів якими працює психолог на консультаціях.

# data[].attributes.headline
Кірпота Ю.О.         «Психологія спілкування» для учнів 5 класів    

# data[].attributes.subject
Кірпота Ю.О.         «Психологія спілкування» для учнів 5 класів    

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Кірпота  Ю.О. Факультативний курс Психологія спілкування.pdf

# data[].attributes.headline
Лозова К.С.               Програма факультативного курсу “Знай та розвивайся”    

# data[].attributes.subject
Лозова К.С.               Програма факультативного курсу “Знай та розвивайся”    

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Лозова К.С. Програма факультативного курсу  Знай та розвивайся..rar

# data[].attributes.headline
Майданик Л.Ю.                  Курс за вибором «Психологія сімейних стосунків» 11 клас 

# data[].attributes.subject
Майданик Л.Ю.                  Курс за вибором «Психологія сімейних стосунків» 11 клас 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Майданик Л.Ю. Програма для 11-х класу Сiмейна психологiя.pdf

# data[].attributes.headline
Майданик Л.Ю.                     Курс за вибором «Психологія життєвого успіху» 10 клас

# data[].attributes.subject
Майданик Л.Ю.                     Курс за вибором «Психологія життєвого успіху» 10 клас

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Майданик Л.Ю. Програма для 10-х класiв Психологiя життeвого успiху..pdf

# data[].attributes.headline
Романовська Д.Д.   Програма факультативного курсу «Основи психологічної культури особистості»  

# data[].attributes.subject
Романовська Д.Д.   Програма факультативного курсу «Основи психологічної культури особистості»  

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.headline
Сидоренко Н.О. «Психологічні перлинки для кожної дитинки»

# data[].attributes.subject
Сидоренко Н.О. «Психологічні перлинки для кожної дитинки»

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Сидоренко Н.О. Психологічні перлинки для кожної дитинки.pdf

# data[].attributes.headline
Романовська Д.Д. Зузак О.В. «Основи психології та педагогіки»

# data[].attributes.subject
Романовська Д.Д. Зузак О.В. «Основи психології та педагогіки»

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
РОмановська Д.Д. Зузак Основи психології та педагогіки.pdf

# data[].attributes.headline
Романовська Д.Д.,         Бобик С.М.           «Мандруючи до зрілості»    

# data[].attributes.subject
Романовська Д.Д.,         Бобик С.М.           «Мандруючи до зрілості»    

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Романовська Д.Д. Бобик Мандруючи до зрілості.pdf

# data[].attributes.headline
Мельникова О.Л.   «Скринька чеснот»   

# data[].attributes.subject
Мельникова О.Л.   «Скринька чеснот»   

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Мельникова О.Л. Скринька чеснот.pdf

# data[].attributes.headline
Євстаф’єва І.Г.             «Основи самовизначення особистості»

# data[].attributes.subject
Євстаф’єва І.Г.             «Основи самовизначення особистості»

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Євстаф’єва І.Г. «Основи самовизначення особистості» (1).pdf

# data[].attributes.headline
Корекція поведінки дітей, які перебувають на обліках         В.Ф. Моргун          

# data[].attributes.subject
Корекція поведінки дітей, які перебувають на обліках         В.Ф. Моргун          

# data[].attributes.attachment_link.title
Додаток 25  корекція поведінки дітей, які перебувають на обліках.pdf

# data[].attributes.headline
Розвивальні заняття Кроки до власного «Я»           Василів С.В.

# data[].attributes.subject
Розвивальні заняття Кроки до власного «Я»           Василів С.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
Додаток 23  Корекц_йно розвивальна робота (Васил_в С.В.).doc

# data[].attributes.headline
Програма «ГІД» (гіперактивність, імпульсивність, дефіцит уваги)                               Оклей-Проданюк О.В.          

# data[].attributes.subject
Програма «ГІД» (гіперактивність, імпульсивність, дефіцит уваги)                               Оклей-Проданюк О.В.          

# data[].attributes.attachment_link.title
Додаток 19 ГІД-_Гіперактивність_Імпульсивність_Дефіцит_уваги.doc

# data[].attributes.headline
Корекційна програма               з розвитку пізнавальних процесів молодших школярів, які мають  труднощі в навчанні. Адамчук Е.Г.

# data[].attributes.subject
Корекційна програма               з розвитку пізнавальних процесів молодших школярів, які мають  труднощі в навчанні. Адамчук Е.Г.

# data[].attributes.attachment_link.title
Додаток 16 Програма з розвитку пізнавальних процесів Адамчук.doc

# data[].attributes.headline
Розвивальна програма «Граю, уявляю, малюю» Пилипчук М. М.         

# data[].attributes.subject
Розвивальна програма «Граю, уявляю, малюю» Пилипчук М. М.         

# data[].attributes.attachment_link.title
Додаток 13 ГРАЮ, УЯВЛЯЮ - ПИЛИПЧУК М.М..doc

# data[].attributes.headline
Корекційно-розвивальна програма «Розвиток пізнавальних процесів у дошкільників»         Порошняк А.А.          

# data[].attributes.subject
Корекційно-розвивальна програма «Розвиток пізнавальних процесів у дошкільників»         Порошняк А.А.          

# data[].attributes.headline
Сучасні форми роботи щодо соціалізації дитини.              за заг. ред. Мартиненка А.Л.

# data[].attributes.subject
Сучасні форми роботи щодо соціалізації дитини.              за заг. ред. Мартиненка А.Л.

# data[].attributes.attachment_link.title
Додаток 8.pdf

# data[].attributes.headline
Методичний посібник «Програма корекційних занять з тривожними дітьми та дітьми надмірно вразливими «Як ми бачимо один одного або Я і Ти» Швець А.А.

# data[].attributes.subject
Методичний посібник «Програма корекційних занять з тривожними дітьми та дітьми надмірно вразливими «Як ми бачимо один одного або Я і Ти» Швець А.А.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентина Чебоненко

# data[].attributes.headline
Методичний посібник «Психологічний супровід шкільної дезадаптації на основі розвитку особистісного потенціалу учнів»                             Дюрова О. М.  

# data[].attributes.subject
Методичний посібник «Психологічний супровід шкільної дезадаптації на основі розвитку особистісного потенціалу учнів»                             Дюрова О. М.  

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентина Чебоненко

# data[].attributes.headline
Програма «Школа адаптації п'ятикласника»  Л.М.Чепенко     

# data[].attributes.subject
Програма «Школа адаптації п'ятикласника»  Л.М.Чепенко     

# data[].attributes.attachment_link.title
Додаток 7 Адаптація.-тренінги.pdf

# data[].attributes.headline
«П’ятий клас: від адаптації до успіху»              Суржавська Н.Б.   

# data[].attributes.subject
«П’ятий клас: від адаптації до успіху»              Суржавська Н.Б.   

# data[].attributes.attachment_link.title
Додаток 6 СУРЖАВСЬКА-КРЗ1.docx

# data[].attributes.headline
«Адаптація першокласників до навчання в школі. Комплексна  програма» - Н.Бойченюк

# data[].attributes.subject
«Адаптація першокласників до навчання в школі. Комплексна  програма» - Н.Бойченюк

# data[].attributes.attachment_link.title
Додаток 3 БОЙЧЕНЮК ПРОГРАМА АДАПТАЦIЯ ПЕРШОКЛ.docx

# data[].attributes.headline
«Психологічний супровід формування готовності дошкільників до навчання у школі»

# data[].attributes.subject
«Психологічний супровід формування готовності дошкільників до навчання у школі»

# data[].attributes.body
Сосновська М.В., Тірошко Т.І.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Марина Сосновська

# data[].attributes.headline
«Перші кроки до школи»   Навчально-методичний посібник                                 І.Є. Хронюк

# data[].attributes.subject
«Перші кроки до школи»   Навчально-методичний посібник                                 І.Є. Хронюк

# data[].attributes.attachment_link.title
Додаток 1 Перші кроки до школи.pdf