# data[].attributes.headline
29 січня - День пам'яті Героїв Крут

# data[].attributes.subject
29 січня - День пам'яті Героїв Крут

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Військове телебачення України

# data[].attributes.attachment_link.title
Герої Крут: пам'ять через роки

# data[].attributes.body
30 січня, близько 9 години ранку розпочався наступ. Загін матросів Ремньова потрапив під обстріл захисників Крут. З тилу їх підтримували ще й бронепоїзд і гармата, які здійснювали виїзди у тил ворога, що наступає, та вели їх обстріл. На залізничній платформі також була гармата сотника Лощенка, якою також стримували наступ більшовиків. Утрачаючи вбитих і поранених, більшовики продовжували наступ. Їхня гарматна батарея, що до часу стріляла не досить вдало, зосередила вогонь на українських позиціях.
Близько 7-ї вечора, коли стемніло, бій почав стихати. У цей час українське командування отримало телеграму з Ніжина. Розташований там курінь ім. Тараса Шевченка, заявив про підтримку радянської влади[1]. Це загрожувало ударом в запілля, тому сотник Гончаренко наказав поступово відходити до потяга, що стояв на іншій стороні станції Крути у напрямку Києва. Першою відходила Студентська сотня, а потім, по черзі, 2-га, 3-тя і 4-та сотні юнкерів, а 1-ша сотня прикривала відхід вогнем.
Близько 17-ї години зібралися всі українські підрозділи, і з'ясувалося, що не вистачає однієї чоти студентів, що стояла найближче до станції: у сум'ятті бою в полон потрапив розвідувальний звід (близько 30 осіб). Відступаючи в сутінках, студенти втратили орієнтир та вийшли прямо на станцію Крути, вже зайняту червоногвардійцями. Червоний командир Єгор Попов, розлючений значними втратами з боку радянських військ (близько 300 осіб), наказав ліквідувати полонених. За свідченнями очевидців, зі 27-ми студентів спочатку знущалися, а потім розстріляли[18]. Учень 7-го класу Григорій Піпський зі Старосамбірщини перед розстрілом перший почав співати «Ще не вмерла Україна», і решта студентів підтримали спів.

Після розстрілу місцевим жителям деякий час забороняли ховати тіла померлих[19].

# data[].attributes.headline
Цікаві факти про Битву під Крутами

# data[].attributes.subject
Цікаві факти про Битву під Крутами

# data[].attributes.body
зупинено на декілька днів. Це дало змогу представникам Української Народної Республіки підписати Брестський мирний договір із країнами Четверного союзу.

1. Брестський мир означав визнання самостійної Української Народної Республіки суб’єктом міжнародних відносин.

2. Незалежність Української Народної Республіки довелося захищати від російської військової агресії на початках силами добровольчих формувань.

3. Згодом українські війська за підтримки німецьких та австро-угорських (завдяки Брестському договору) звільнили від більшовиків усю територію України.

4. Події Української революції засвідчили: державність без армії неможлива.

5. Сміливість та жертовність крутянців зробила їх прикладом для майбутніх поколінь захисників України. З ними порівнюють захисників Донецького аеропорту в нинішній російсько-українській війні. Тому героїв Крут у публіцистиці часто називають «першими кіборгами».

6. Крутянською символікою є спеціальний символ, що являє собою червоно-чорний тризуб, одна половина якого схожа на літеру «К».

7. Відступавши до Києва, один студентський взвод, заблукав у темряві та випадково повернув до станції Крути, яка на той час уже була зайнята більшовиками. Вони потрапили в полон. Хлопців катували, а потім стратили.

8. Один із українських вояків, Григорій Піпський з Галичини, перед самим розстрілом заспівав гімн України, його спів підхопили інші полонені, і після цього пролунали постріли.

9. За рішенням Української Центральної Ради, 19 березня 1918 року тіла студентів перевезли до Києва та урочисто поховали на Аскольдовій могилі.

10. 5 березня 1918 року Військовим міністерством УНР було утворено комісію для з’ясування обставин бою під Крутами. До її складу увійшов член Центральної Ради Олександр Шульгин, який втратив у бою під Крутами брата — Володимира Шульгина.

11. 1931 року до 13-ї річниці бою ІІ конференція Львівського студентства ухвалила рішення вважати роковини бою українським всестудентським святом і оголосила проведення одноденного голодування. Таке голодування проводилось у подальшому щороку до 1939 року.

12. З нагоди 80-ї річниці бою Монетний двір випустив в обіг пам’ятну монету номіналом 2 гривні.

13. На державному рівні День пам’яті героїв Крут почали відзначати з 2003 року. Офіційно цей день відзначався після того, як 29 січня 2007 року Президент України Віктор Ющенко підписав Указ «Про вшанування пам’яті героїв Крут».

14. До 100-ї річниці історичних подій під Крутами Президент України 29 січня 2018 року присвоїв Військовому інституту телекомунікацій та інформатизації почесне найменування імені Героїв Крут.

# data[].attributes.headline
День памяті «Герої Крут»

# data[].attributes.subject
День памяті «Герої Крут»

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
29 січня день памяті «герої крут». битва під крутами бій 16 (29) січня 1918 року на залізничній станції поблизу селища крути за 130 кілометрів на північний-схід.

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентация на тему: "29 січня День памяті "Герої Крут". Битва під Крутами бій 16 (29) січня 1918 року на залізничній станції поблизу селища Крути за 130 кілометрів на північний-схід.". Скачать бесплатно и без регистрации.

# data[].attributes.attachment_link.description
На похороні у Києві біля Аскольдової могилы президент Михайло Грушевський назвав юнаків, які загинули в нерівній боротьбі, героями, а поет Павло Тичина присвятив героїчному вчинку вірш.