# data[].attributes.body
Pihlgren (2017) s. 74

Avgör på vilket vis personal ska förhålla sig till elever och aktivitet för att målet ska uppnås på bästa vis. ex. passiv roll där processen elever emellan är värdefull, alt klassisk didaktisk roll där aktivitetens resultat och arbetsgången leds av personalen.

# data[].attributes.body
Skolverkets cirkelmodell är en pedagogisk modell som används för att planera, genomföra och utvärdera olika utbildningsinsatser. Den består av fyra faser som sammanfattar olika steg i processen: "Var är vi?", "Vart ska vi?", "Hur gör vi?" och "Hur blev det?".

1. Var är vi?: Här kartlägger man den nuvarande situationen och behoven.

2. Vart ska vi?: Man sätter upp klara mål och resultat att sträva efter.

3. Hur gör vi?: Man planerar och identifierar åtgärder för att nå målen.

4. Hur blev det?: Man utvärderar resultaten och lär av processen för framtida förbättringar.

Genom att använda Skolverkets cirkelmodell kan man skapa en strukturerad och systematisk process för att planera, genomföra och utvärdera utbildningsinsatser för att säkerställa att de når sina avsedda mål och ger önskade resultat.

Skolverket (2015)

# data[].attributes.body
Beskriver kriterier och kännetecken i olika kvalitetsnivåer att användas vid formativ bedömning. Kan användas vid observation och analys av resultat (Pihlgren, 2023).

# data[].attributes.body
Micro perspektiv handlar om en lokal nivå och grundar sig i:

- Individuell elevprestation.

- Lärar-elev-relationer.

- Klassrumsdynamik.

- Individuella undervisningsmetoder.

- Elevvärdering och feedback.

- Familjebakgrund och resurser.

# data[].attributes.body
Makro perspektivet handlar om en större nivå som exempelvis nationell nivå.

- Makro-perspektivet inom utbildning och exempelvis PISA som fokuserar på övergripande samhällsfaktorer.

- Inkluderar nationell ekonomi, utbildningspolitik, sociala och kulturella aspekter.

- Analyserar investeringar i utbildning och socioekonomisk ojämlikhet.

- Ger insikter om hur dessa faktorer påverkar utbildningssystemets prestationer.

- Används för att utforma strategier och förbättra utbildningen på nationell nivå.

# data[].attributes.body
För att veta att arbetsätt, arbetsformer och utvecklingsinsatser leder till mål och ger avsedda effekter behöver arbetet och resultat följas upp och dokumenteras kontinuerligt. Dokumentation ska finnas som hjälp för vad som behövs utvecklas, varför och på vilket sätt. Dokumentation ska underlätta arbetet för att följa en kvalitetsutveckling.

# data[].attributes.body
Underlaget för utvärdering och uppföljning syftar till att tydligt definiera mål, mätbara indikatorer och insamlingsmetoder. Uppföljningen sker regelbundet. Resultatet struktureras och används som underlag för lärande och förbättring. Tidsplanen säkerställer effektivitet och tillräckligt med tid för analys och åtgärder (Håkansson, 2022 s. 79-80)

# data[].attributes.body
Sandberg & Faugert (2020)

De uppgifter som ska utgöra basen för att bedöma arbetets framgång eller misslyckande. Vad är det som avgör om vi lyckats eller misslyckats.

# data[].attributes.body
Mål, utvärdering och aktiviteter är samstämmiga i den fritidspedagogiska planeringen. Målen finns med i utvärderingskriterierna och har en röd tråd med valda aktiviteter för att nå målen (Pihlgren, 2023)

# data[].attributes.body
Enligt Skolverket (2015) är det viktigt att kontinuerligt följa upp och utvärdera insatser inom kvalitetsarbetet. Det innebär att bedöma om målen har uppnåtts och om förväntade resultat har inträffat, med hänsyn till de nationella målen och de planerade åtgärderna. Genom att reflektera över utfallet av insatserna kan nästa steg planeras för att fortsätta förbättringsarbetet. Uppföljningen dokumenteras på olika nivåer, inklusive inlärning, undervisningspraxis och organisatoriska rutiner, med en anpassad frekvens baserad på behov.

# data[].attributes.body
Intervjuer, observationer

(Håkansson, 2022)

# data[].attributes.body
Metod för att skapa ett underlag. Statistisk data.

T.ex. enkäter med fasta svarsalternativ.

(Håkansson, 2022)

# data[].attributes.body
Sandberg & Faugert (2020) beskriver begreppet som en systematisk undersökning av en åtgärd och betydelse. Att undersökningen är systematisk betyder att ett specifikt och genomtänkt arbetssätt används. Utvärderingen bör genomföras med vetenskapliga metoder. En undersökning kan innehålla information som samlats in från exempelvis en specifik åtgärd och jämförs sedan med olika kriterier. I en utvärdering är planeringsprocessen (exempel trappan) en grund för att planera och strukturera arbetet.

# data[].attributes.body
Sandberg & Faugert (2020)

Syftar till huvudfrågorna som besvaras av utvärderingen. Är ofta relaterade till styrdokument

# data[].attributes.body
Enligt Skolverket (2015) innebär nulägesbedömning att identifiera utvecklingsområden och formulera mål baserat på analys av kvaliteten i förhållande till nationella mål. Det innefattar att formulera problem, antaganden om orsaker, och att prioritera utvecklingsinsatser för att uppnå målen. Målen och förväntade effekter bör vara tydligt formulerade för att möjliggöra uppföljning av framsteg. Nulägesbedömningen är ett centralt dokument för att involvera alla i kvalitetsarbetet.

# data[].attributes.body
Skolverket (2015)

Analysens roll är att på ett trovärdigt vis avgöra kvaliteten i förhållande målen, samt identifiera vad som som har påverkat måluppfyllelsen och som kan verka som utgångspunkt för utvecklingsarbetet