# data[].attributes.body
Yhteisiä tekijöitä: liian suuret ryhmäkoot, ontuvat sijaisjärjestelyt, työyhteisön vaikutus (saatavilla oleva tuki, toimiiko koulun johto), aikapaineet ja työn määrä

Varhaiskasvatus: meluhaitat johtuen liian suurista ryhmäkoista, pula pätevistä varhaiskasvattajista/erityislastentarhanopettajista, palkkaus --> liittyy työn haluttavuuteen

1. ja 2. aste: epämotivoituneiden oppilaiden kanssa työskentely, kurinpito luokassa, työn kuormittavuus niin suurta, että viikonloppulepo ei auta --> kunnon palautuminen vasta kesälomalla, työn kontrollointimahdollisuudet? onko niitä
palkinto hyvästyä työstä vähäistä, peruskoulun opettaja nk jokapaikanhöylä --> työnkuvasta poikeavia tehtäviä ilman lisäresursseja, 70% kokee kiirettä työssään, vain n. puolet koki koulun innostavan parhaaseen mahdolliseen suoritukseen

Toisaalta, lukio: työ haastavaa hyvässä mielessä, vaikutusmahdollisuudet ja oppilaan tuntemus parempaa kuin kansainvöisten kollegoiden tapauksissa

Etelä-Suomessa työhyvinvoinnin haasteet korostuvat --> syyt tähän?

Onnismaa, J. 2010. Opettajan työhyvinvointi - Katsaus opettajan työhyvinvointitutkimuksiin 2004-2009. Opetushallitus.

# data[].attributes.body
Koulukulttuuria voi tarkastella kolmena erilaisena osana:

-näkyvä ja yhteisesti hyväksytty osa (dokumentoitua, kuultua, nähtävää, esim. internetsivut, esitteet)
-yhteisesti tiedostettu, mutta virallisesti dokumentoimaton osa (kerrottavaa ja kuvattavaa, esim. puhetavat, käsitteet)
- tiedostamaton osa (tulee näkyväksi säädellessään ilmiöitä ja käyttäytymistä)

Lähde: R. Salovaara, T. Honkonen, Voi hyvin, opettaja!

# data[].attributes.body
Tekstissä käsitellään koulun työyhteisön toimivuutta muutoksen näkökulmasta. Kouluihin on tullut enemmän haasteitta ja yhteiskunnallisia paineita, jotka vaatisivat yhteistä muutosta, mutta kouluorganisaation sanotaan olevan ”perusluonteeltaan konservatiivinen”, mm. koska opettajat haluavat toimia hyvin autonomisesti ja tehdä yhteistyötä vain ongelmien sattuessa. Tässä kontekstissa vuorovaikutus työyhteisön sisällä korostuu – joten koulu voisi vastata muutoksiin, sen on oltava oppiva organisaatio, jossa ongelmista puhutaan ja jossa on jaettu visio. Muutos siis edellyttää enemmän vuorovaikutusta, joten se voisi olla luonteva prosessi.

Opettajien väliset vuorovaikutussuhteet ovat myös toiseksi tärkein muuttaja opettajien jaksamisessa. Tutkimuksen mukaan huonosti jaksavilla opettajilla on huono vuorovaikutussuhde koulun johtokunnan kanssa, kokevat etteivät voi vaikuta päätöksentekoon yhteisössä ja etteivät aika riitä rakentamaan tukevia suhteita työkavereiden kanssa (vaikka heidän tukea koetaan muuten olevan tärkeä). Hyvin jaksavilla opettajilla on hyvät suhteet johtajaan, kokevat vuorovaikutussuhteitaan olevan monipuolisia ja avoimia ja että omaa ainettaan arvostetaan koulussa.

(Järvinen, Sanna ja Riekko, Iina. ”Aineenopettajan hyvinvointi koulun muutoksen keskellä”. Tampereen Yliopisto, 2010)

# data[].attributes.body
- Rajan veto "omaan reviiriin": ei jaeta asioita työyhteisön keskeisesti, vaan keskitytään enemmänkin omaan työhön ja omaan opetukseen. --> Ilmapiiri työyhteisössä? Onko ilmapiiri sellainen, että opettaja kokee voivansa jakaa asioita siellä?

- Muut kuin opetukseen liittyvät kysymykset: kurinpito, kiire ja kiusaaminen !

- vaaditaan neljää ammattitaidon alaa: opetettavan aineen sisältötieto, oppimisen ja opetuksen asiantuntemus, sosiaaliset ja eettiset valmiudet sekä käytännön koulutyön monipuolinen osaaminen. ?!

- Työyhteisön välinen vuorovaikutus. Onko jännitteitä? Kokeeko uusi opettaja saavansa äänensä kuuluviin vai tuleeko jyrätyksi?

- "Monet opettajan tehtävistä edellyttävät ammattitaitoa, jota yliopistokoulutuksessa ei saada."

Rautiainen M. 2008. Keiden koulu?

# data[].attributes.body
Opettajan työ on muuttunut aiempaa monimutkaisemmaksi ja muun kuin opettamisen osuus työssä on kasvanut

Hyvinvoivan ja jaksavan opettajan merkitys ulottuu koko työyhteisöön, oppilaisiin ja yhteiskuntaan

Opettajan työ on edelleen oppilaalle paras: tämän takia on tärkeää panostaa opettajan hyvinvointia kasvattaviin tekijöihin

Työyhteisön psykososiaalisilla piirteillä, kuten työyhteisön ilmapiirillä, vuorovaikutus- ja ihmissuhteilla sekä johtajuudella voi olla merkitystä opettajien kokemaan hyvinvointiin ja voimavaroihin

Koulukulttuurin merkitys työssä jaksamiseen

Koulukulttuuri pitää sisässään mm. koulun yhteiset normit, säännöt, tavat, uskomukset ja odotukset

·      Ne säätelevät ja ohjaavat tiedostamattomalla tavalla koulun toimintaa

Kulttuuri sosiaalistaa uudet tulokkaat koulun arvoihin ja perinteisiin

·      Myös käsitykset oppimisesta, oppijan ja opettajan roolista sekä opettajien välisestä yhteistyöstä ovat läheisesti sidottuina koulukulttuuriin

Koulukulttuuri muodostuu yhdessä työtä tekevästä, samanlaisia vaatimuksia ja kokemuksia jakavasta yhteisöstä

·      Siihen vaikuttaa se, minkälaisia suhteita yhteisön jäsenillä on tai ei ole

Koulukulttuurin vaikutus toimintaan ilmenee yleensä muutosten yhteydessä

·      Näiden muutosten esteenä on nähty opettajien asenteet, riittämättömät ongelmanratkaisutaidot tai puutteet johtamistyylissä

·      Heikko koulukulttuuri voi vaikuttaa opettajan työhyvinvointiin (s. 29-30)

Lähde: Lakaniemi, A. & Määttä, S. (2005). Opettajan työ ja voimavarat. Opettajien kokemuksia työyhteisön ja elämänhallinnan merkityksestä työssä jaksamiselle ja hyvinvoinnille. Lapin yliopisto. Pro gradu.

# data[].attributes.body
• Opettajat kärsivät enemmän stressistä kuin vastaavanlaisissa ammateissa työskentelevät, mutta he ovat silti vähemmän pois töistä (s. 10). Stressistä aiheutuneet oireet ovat opettajilla 4. yleisin syy olla poissa, ja listan ensimmäisinä ovat mm. kausisairaudet (kuten flunssa).

• The Teacher Support Network (TSN, 2002) on huomauttanut, että monissa kouluissa kärsitään nk. institutionaalisesta stressistä, jonka syitä ovat mm.
– huonot työympäristöt (esim. ergonimisessa mielessä)
– liiallinen työmäärä ja sen aiheuttamat ylityötunnit
– itsensätoteuttamisen rajatut mahdollisuudet ja kehnot työssäetenemismahdollisuudet
– koulun sisäinen politiikka
– liiallinen byrokratia
– matala moraali
– muutosten välttäminen (ilmapiiri ei avoin muutoksille)
– "blame culture" eli tapa syyttelyyn
– hankalat oppilaat ja vanhemmat
– ajanpuute tuntien valmistelussa

• Bubbin ja Earleyn tutkimukseen osallistuneista opettajista 27% koki stressistä selviämisen vaikeaksi, ja 66% vastaajista sanoi, että työperäinen stressi vaikutti heidän elämäänsä työn ulkopuolella jossain määrin tai suuresti. 12% vastaajista oli ollut töistä poissa stressin takia.

Bubb, S. & Earley, P. (2004). Managing Teacher Workload: Work-Life Balance and Wellbeing. Chapter 1. London: Paul Chapman Publishing.

Opettajien ja oppilaiden välisten suhteiden merkitys

• Positiivisilla opettaja-oppilas-suhteilla on vaikutusta kummankin osapuolen viihtymiseen ja jaksamiseen koulussa.

We also need to look after our teachers – they are the critical and pivotal force in providing an environment where students can feel safe, happy, healthy and, therefore, learn! (WB Survey)

If you have a happy staff, then I think that leads to you being happy in your own classroom, and leads to happy relationships with the children, and the children with each other. (Primary School Teacher)

Roffey, S. (2012). Pupil wellbeing – Teacher wellbeing: Two sides of the same coin? Educational & Child Psychology. 29 (4), 8–17.

# data[].attributes.body
Opettajan työhyvinvointi - Katsaus opettajien työhyvinvointitutkimuksiin 2004-2009. Opetushallitus 2009.

Syitä uupumukseen:

Huono työilmapiiri

Isona ongelmana jaksamisen kannalta, se, että opettajat kokevat, ettei heitä ymmärretä tai hyväksytä työpaikalla

Peruskoulun ja lukion rehtoreiden työmäärä lisääntyy vuosi vuodelta ja johtajilta odotetaan jatkuvaa muutosjohtamista (naisrehtorit kärsivät ajan puutteesta miehiä enemmän)

Koivisto, 2013. Luokanopettajan työssä jaksaminen. Kasvatustieteen pro gradu.

Koulujärjestelmän aiheuttamia stressitekijöitä:

Omien vaikutusmahdollisuuksien kokeminen riittämättömiksi

Oppilasaineksen muuttuminen maahanmuuton myötä

Työ muuttunut nopeammaksi ja monimuotoisemmaksi, kun taas opettajan saama arvostus on laskenut

Opettajan roolin muutospaineet

Koululaitoksen muutoksista aiheutuvat epävarmuustekijät

Oppilaiden erilaiset tarpeet, oppilaiden huomioiminen yksilöinä (ylisuoriutujat, alisuoriutujat, vilkkaat, passiiviset…)

Oppilaiden käytös ja koulun ihmissuhteiden laatu vaikuttaa työhyvinvointiin suuresti

# data[].attributes.body
-  Opettajien kuvaukset jaksamiseen ja kuormittumiseen liittyvistä prosesseista sijoittuvat tutkimuksessa kolmeen yhteyteen: 1) opettajan ja oppilaan väliseen, 2) opettajayhteisön sisäiseen ja 3) opettajan ja huoltajan väliseen vuorovaikutukseen -->  opettajan toimijuuden mahdollistuminen vaikuttavana tekijänä

- Koulujen työolot näyttävän kasautuvan koulukohtaisesti: hyvinvoivia ja huonovointisia kouluja. Koulut eroavat siis toisistaan paljon esim. -  Työyhteisöllä voi olla kannatteleva rooli stressitilanteessa tai myös päinvastainen

- Laajeneva kasvatusyhteisö: muukin henkilökunta koulussa kuin opettajat, koulun ulkopuoliset toimijat

Noviisiopettaja:

- opettajan työn aloittaminen henkisesti raskas, jyrkkä siirtymä opiskeluista työelämään (verrattuna moneen muuhun alaan) --> heti täysi juridinen ja pedagoginen vastuu, mutta toisaalta eivät kasva tulevaisuudessa

-  työyhteisöön perehdyttämisen (laadullinen tai määrällinen) puute alkuvuosina, ilman kollegoiden tukea voi olla raskas ja yksinäinen

- alan vaihtaminen tyypillisintä parin ensimmäisen opetusvuoden aikana.

Onnismaa, J. 2010. Opettajan työhyvinvointi - Katsaus opettajan työhyvinvointitutkimuksiin 2004-2009. Opetushallitus.

# data[].attributes.body
Kasvatuksessa pitäisi ottaa huomioon:
- tuloksellisuus
- ajanmukaisuus
- teknologian kehitys
- kansainvälistyminen
- viestintä

- Opettajan pitäisi olla vielä kriittisyyteen kasvattaja, hahmotella tavoitteita yhdessä vanhempien kanssa ja olla yhteydessä muuhun lähiympäristöön eli sidosryhmiin.

- Opettajan pitäisi huomioida myös lisääntynyt erityiskasvatuksen tarve, muuttunut perhekäsitys, globalisoitunut maailma ja muuttunut työelämä.

- Näiden lisäksi opettajien pitäisi muistaa olla väliin muutosagentti, vierellä kulkija, oppimisympäristöjen rakentaja ja oppimaan ohjaaja.

- Opetustyönsä ohessa opettajan pitäisi vielä yhä kiihtyvässä tahdissa tuottaa paperia, arviointia, raporttia ja luoda visioita sellaisessa tahdissa, että niiden vaikutusten seuraaminen on unohdettava.

Lapinoja K. P. (2006). Opettajan kadonnutta autonomiaa etsimässä. Väitöskirja. Jyväskylän yliopisto. Chydenius-instituutin tutkimuksia 2/06.

# data[].attributes.body
-yksi suurimmista opettajan työn haasteista nuorelle opettajalle on arviointi
-Sen tulisi samalla olla tasavertaista ja yhdenmukaista, mutta ongelmana ovat subjektiivisuuus, puutteelliset arviointikriteerit ja ajanpuute havainnointiin isoissa ryhmissä
-temperamentti ei saisi vaikuttaa arviointiin, mutta esimerkiksi käytösnumero koostuu lähestulkoon pelkkien temperamenttipiirteiden mukaan (MIKSI?)
-Aineenopettajankin tehtävä on arvioida oppilaan työskentelytaitoja, mutta haasteena on erottaa temperamentin osuus ja vaikutukset työskentelyyn (MAHDOTONTA?)
-synnynnäisten ominaisuuksien takia jotkut lapset eivät saa koskaan kiitettävää numeroa käytöksestä tai työskentelystä. Osaajina he voivat olla kympin tasoa, mutta ihmisinä välttäviä siitä huolimatta, että he eivät ole koskaan rikkoneet ensimmäistäkään koulun sääntöä (HUOLESTUTTAVAA?)
-Miten arviointia voisi muuttaa ja helpottaa palvelemaan sekä opettajaa että oppilaita? (Kirja on aika vanha, onko arviointi mennyt eteenpäin 10 vuodessa?
-Miksi, mitä, miten ja kenen tulevaisuudessa tulisi arvioida?

Keltinkangas-Järvinen, L. 2008. Temperamentti, stressi ja elämänhallinta.

# data[].attributes.body
-laadulliset vaatimukset viittaavat erilaisiin taitoihin ja (usein kognitiivisiin) ponnisteluihin
-opettajan työ on sekä kognitiivisesti (oman aineen hallinta) että emotionaalisesti ja sosiaalisesti (vuorovaikutussuhteet oppilaisiin) vaativaa

-tyypillisiä työn laadullisia kuormitustekijöitä
1. Työn kognitiiviset vaatimukset
2. Työn intensiivisyyden vaatimukset
3. Työn eettiset vaatimukset
4. Työn emotionaaliset vaatimukset
5. Työn epävarmuus
6. Työn ja yksityiselämän ristiriita

-Koulurakenteiden ja opettajan roolin (aineenopettajasta kasvattajaksi) muutosten vuoksi vastavalmistuvilla (ja osin myös vanhoilla) opettajilla näistä toteutuu yleensä kaikki, jonka vuoksi he altistuvat kasautuvalle kuormitusriskille ja sitä myötä hyvinvoinnin ongelmille.

Mäkikangas A. 2017. Tykkää työstä.

# data[].attributes.body
”Median mukaan jopa joka viides lopettaa opettajan työn ennen kuin se on kunnolla alkanutkaan. Opetustyö saattaa muodostua päässä kaaokseksi, kun on niin paljon kaikkea, mitä pitäisi ehtiä tehdä ja mihin kaikkeen pitäisi huomio suunnata monella eri tasolla: kotien ja koulun yhteistyöstä ja oppilaiden oppimisongelmista biologian tuntien suunnitteluun ja liikuntapäivän toteuttamiseen ja edelleen äitienpäiväkorttien väkertämiseen. Nykykoulussa opettajan pitäisi olla psykologi, pappi, äiti tai isä, poliisi, terapeutti, pelle ja niin edelleen." (Stenberg 2011, s. 28)

Stenberg, K. (2011). Riittävän hyvä opettaja. Juva: Bookwell Oy

# data[].attributes.body
”Koulun arki on kasvatustieteellistynyt, mikä ilmenee jatkuvana kehittymisen vaatimuksena, koulutusten ja itsensä kehittämisen uuvuttavana kehänä.” (Stenberg 2011, s. 54)

Stenberg, K. (2011). Riittävän hyvä opettaja. Juva: Bookwell Oy

# data[].attributes.body
-monelle nuorelle (ja vanhallekin) opettajalle tärkeää, vaikka se vaatii opettajalta ainakin alkuun paljon paneutumista ja voimavaroja tutustua oppilaisiin
-uusi ops ja aineenopettajan kasvatustehtävä
-"lapsi käyttäytyy hyvin jos osaa, ja jos ei osaa niin häntä pitää opettaa eikä moittia"
-kasvatuksen ja temperamentin vuorovaikutus: Synnynnäinen temperamentti pyrkii pitämään ihmiset yksilöinä. Kasvatuksen tarkoitus on tehdä synnynnäisesti erilaisiista ihmisistä mahdollisimman samanlaisia, niin että he voisivat elää yhdessä, ymmmärtäisivät toisiaan, kykenisivät sopimaan yhteisistä pelisäännöistä ja voisivat luoda riittävän yhtenäisen arvomaailman.
-temperamentin kannalta kasvatus tarkoittaa ääripäiden työntämistä kohti keskustaa: aktiivista rauhoitetaan, ujoa rohkaistaan, matalarytmiselle opetetaan järjestyksen pitoa ja sensitiivisyyden puutteesta kärsivälle opetetaan sosiaalista herkkyyttä
-vaatii opetuksen eriyttämistä
-tuntien suunnitteluun ja organisointiin kuluu paljon enemmän aikaa
-läheiset vuorovaikutussuhteet oppilaisiin ovat opettajan työn hedelmä, mutta toisinaan ne ovat haastavia ja raskaita

KeltinkangasJärvinen, L. 2008. Temperamentti, stressi ja elämänhallinta. (Ja omaa pohdintaa)

# data[].attributes.body
-yksilöllisten tekijöiden lisäksi
-yhtsöllisyys
-hyvät suhteet kollegoihin
-oikeudenmukainen johtaminen
-hyvä ja toimiva suhde koulun johdon kanssa
-opettajan autonomia
-nämä toteutuvat monissa suomalaisissa kouluissa hyvin

-tuli mieleen Deci&Ryan itsemääräämisteoria, tärkeä niin oppilaiden kuin opettajankin motivaation ja työtyytyvöisyyden kannalta (autonomia, pätevyys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus)

Jaakkola ym. 2017. Liikuntapedagogiikka.