# data[].attributes.body
Kompetansemål H6: Eleven skal kunne forklare hvordan kroppen er bygget opp og fungerer i forhold til livsstilssykdommer, og forklare konsekvenser av svikt i vitale kroppsfunksjoner.

# data[].attributes.body
Læringsmål: Eleven skal kunne forklare hvordan bukspyttkjertelen er bygget opp og dens funksjoner i forhold til å utvikle Diabetes type 2. Eleven skal videre forklare konsekvenser av svikt i blodsukkerreguleringen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Diabetes type 2 er den vanligste formen for diabetes, og de siste årene har vi sett en eksplosiv utvikling i antall tilfeller.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Diabetes type 1:
Diabetes type 1 skyldes vanligvis at kroppens forsvarssystem feilaktig oppfatter de insulinproduserende cellene i bukspyttkjertelen som fremmede og ødelegger dem. Man kjenner ikke årsaken til dette, men trolig er det en kombinasjon av arv og ukjente miljøfaktorer. Man har spekulert i om miljøfaktorene kan være knyttet til livsstil, drikkevann, kosthold eller virusinfeksjoner enten i fosterlivet eller i tidlig barndom.

Diabetes type 2:
Årsakene til at så mange utvikler diabetes type 2 er mange og komplekse:

Insulinresistens:
En viktig årsak til diabetes type 2 er at cellene i musklene, leveren, og fettvevet vårt ikke reagerer som de skal på hormonet insulin; man sier at de er insulinresistente. Det er disse tre organsystemene (muskler, lever, fettvev) som er de viktigste når det gjelder sukkerbalansen i kroppen vår. En forutsetning for å få diabetes type 2 er at bukspyttkjertelen i tillegg produserer for lite insulin, men i motsetning til ved diabetes type 1 er det langt fra alle som trenger behandling med ekstra insulin.

Alle aldre:
Diabetes type 2 kan ramme unge som vel som gamle, selv om det fremdeles er vanligere at sykdommen debuterer etter fylte 40 år. Man har funnet frem til en hel rekke faktorer som kan forårsake eller øke sjansene for å utvikle diabetes type 2, her skal vi ta for oss de viktigste:

1. Genetikk:
Diabetes type 2 har sterke genetiske aspekter, blant annet er risikoen for å utvikle sykdommen ca. 40 % hvis en av foreldrene har den og ca. 80 % hvis begge foreldrene har den (kilde: diabetes.dk). Enda sterkere ser man dette hos eneggede tvillinger hvor det er oppimot 90 % sjanse for å få diabetes type 2 for en person som har en tvilling med sykdommen.

2. Overvekt og fedme:
Man regner at vel 70 % av de som har diabetes type 2 er overvektige. Uansett alder øker sjansen for diabetes type 2 ved overvekt og fedme. Det er enda ikke helt klarlagt hvorfor fedme er en så viktig faktor i utviklingen av sykdommen men det synes klart at fedme både fører til økt insulinresistens i lever, muskel, og fettceller samt gjør bukspyttkjertelen mindre følsom for høye blodsukkerverdier.

3. Kosthold:
Den såkalte vestlige dietten er forbundet med en klar økt forekomst av diabetes type 2. Det som kjennetegner en slik diett er høyt inntak av kjøtt, melkeprodukter med høyt fettinnhold, alkohol, og sukkerholdige desserter og snacks. Den økte risikoen er uavhengig av kroppsvekten slik at tynne personer som spiser mye mat som beskrevet over har større sjanse for å utvikle diabetes type 2 enn en tynn person som spiser mer grønnsaker, frukt, og fisk.

4. Manglende fysisk aktivitet:
Fysisk aktivitet har vist seg å ha en positiv effekt på hvordan kroppen reagerer på insulin, og minsker insulinresistensen. En treningsøkt kan gi bedret effekt av insulinet i opptil 16 timer etterpå. I tillegg har fysisk aktivitet en positiv effekt på blodtrykket og kolesterolnivået.

Se også følgende artikler:

- Virus mulig årsak til type1-diabetes (27.11.2014) forskning.no
- Fant fire nye årsaker til diabetes type 2 (31.1.2014) forskning.no
- Genfeil gir type 1-diabetes (22.3.2013) forskning.no
- Omtale av en australsk studie (engelsk) angående årsaker til diabetes type 1 (13.8.2012)
- Diabetesgåten (14.11.2011) forskning.no
- Høye statindoser - økt diabetesrisiko (4.10.2011) tidsskriftet.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Diabetes type 1: Diabetes type 1 skyldes vanligvis at kroppens forsvarssystem feilaktig oppfatter de insulinproduserende cellene i bukspyttkjertelen som fremmede og ødelegger dem. Man kjenner ikke årsaken til dette, men trolig er det en kombinasjon av arv og ukjente miljøfaktorer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Symptomer på diabetes type 1

Uten nok insulin - eller uten noe insulin i det hele tatt - stiger sukkernivået i blodet, og kroppen får ikke energi. Når sukkerinnholdet i blodet stiger, kommer det sukker i urinen. Dette fører til økt urinmengde og hyppig vannlating, og mange blir svært tørste. Sukkerutskillelsen i urinen gir også et kaloritap og fører ofte til at man går ned i vekt.

Kroppen begynner også å forbrenne fettstoffer og proteiner for å skaffe seg energi. Et biprodukt av fettforbrenningen er ketoner, og når disse havner i blodet, kan det utvikles ketoacidose - eller syreforgiftning. Allmenntilstanden reduseres raskt, du blir dehydrert (uttørret), og typiske symptomer er oppkast, magesmerter og kortpustethet. Ketoacidose kan føre til koma og er en livstruende tilstand.

Symptomer på diabetes type 2

Går du lenge med sykdommen før den blir påvist, vil du sannsynligvis føle deg slapp og sliten, og kanskje unormalt tørst. Noen går i årevis uten at sykdommen blir oppdaget, og hos noen går det så langt at diabetes type 2 blir oppdaget først ved innleggelse for hjerteinfarkt, ved begynnende nyresvikt eller ved redusert syn som følge av skade på øynene.

Uten nok insulin stiger sukkernivået i blodet, og kroppen får ikke energi. Kroppen begynner da å forbrenne fettstoffer og proteiner for å skaffe seg energi. Når sukkerinnholdet i blodet stiger, kommer det sukker i urinen. Dette fører til økt urinmengde og hyppig vannlating, og påfølgende ekstrem tørste. Sukkerutskillelsen i urinen gir også et kaloritap og fører ofte til at man går ned i vekt.

For symptomer på diabetes type 2, se også filmen om katten Broom:

# data[].attributes.attachment_link.description
Uten nok insulin - eller uten noe insulin i det hele tatt - stiger sukkernivået i blodet, og kroppen får ikke energi. Når sukkerinnholdet i blodet stiger, kommer det sukker i urinen. Dette fører til økt urinmengde og hyppig vannlating, og mange blir svært tørste.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Sjekk din diabetesrisiko - Diabetsforbundet

# data[].attributes.attachment_link.description
Er du i faresonen for å få diabetes type 2? Ved å svare på ni spørsmål får du vite din statistiske risiko for å utvikle diabetes type 2 de neste ti årene, og hva du bør gjøre framover. Testen tar...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du kan forebygge/redusere risikoen for diabetes type 2 ved å forsøke å gå ned i vekt dersom du er overvektig, være fysisk aktiv (minst 30 minutter per dag) og ha et sunt kosthold. I korte trekk betyr det et næringsrikt og variert kosthold rikt på fiber i form av grove kornprodukter, mye grønnsaker og noe frukt og lite hurtig/ferdigmat med raske karbohydrater (sukker, fint/hvitt mel, søt drikke).

Les mer om forebygging

Det er viktig at du samarbeider med legen din og bruker han/henne som din rådgiver. Du bør også få legen til å melde deg på et Startkurs - alle med nyoppdaget diabetes har rett til det. På kurset vil du lære alt det grunnleggende du trenger å vite om diabetes, samt verktøy til å mestre hverdagen videre. Slike kurs tilbys på de fleste større sykehus.

Du bør også melde deg inn i Diabetesforbundet, som vil sende deg nyttige brosjyrer og bladet "Diabetes" seks ganger i året. Du får også et Startmagasin, som er laget spesielt for dem som nettopp har fått diabetes. Diabetesforbundet kan også tilby deg en rekke kurs og samlinger rundt om i hele landet, slik at du vil møte andre i samme situasjon som deg selv.
Sjekk din diabetesrisiko
Har du spørsmål om diabetes?

Våre eksperter svarer deg gjerne! Ring Diabeteslinjen på telefon 815 21 948, send inn nettspørsmål eller chat med oss.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du kan forebygge/redusere risikoen for diabetes type 2 ved å forsøke å gå ned i vekt dersom du er overvektig, være fysisk aktiv (minst 30 minutter per dag) og ha et sunt kosthold. I korte trekk betyr det et næringsrikt og variert kosthold rikt på fiber i form av grove kornprodukter, mye grønnsaker og noe frukt og lite hurtig/ferdigmat med raske karbohydrater (sukker, fint/hvitt mel, søt drikke).

# data[].attributes.attachment_link.title
Forebygging og levevaner - Diabetesforbundet