# data[].attributes.body
D. J. M. N. R
Samarbejdsaftale

•Hvilke krav har vi til hinandens deltagelse i gruppens arbejde?
1. Engagement
2. Hygge (Kage ordning)
3. Kommunikation (tone)
4. Koordination (skemalagt dagen)
5. At vi inkluderer alle
6. forventningsafstemmer. med alle
7. Vi accepterer hinandens svagheder og styrker
8. At vi ikke hopper over hvor gærdet er lavest (Plagiat, snyd)

•Hvordan kommunikerer vi med hinanden når vi er samlet? (nysgerrige og udfordrende spørgsmål, hvor meget snakker vi ved siden af emnet?)
- God tone
- At vi opmuntre hinanden
- Ingen dumme spørgsmål.
- At vi spiller hinanden gode

•Hvordan kommer vi alle til orde?

Erkendelse af at ikke alle behøver at komme lige meget til orde - jf. forskellige personlighedstyper.
Man kan fordele opgaverne, så alle får et input i den samlede opgave. Man skal bare huske på at vi alle har forskellige færdigheder, så alle arbejder på forskellige måder.

Briefing af hvad man har arbejdet på siden sidst. - Så er alle også med.

Statusmøder, hvor man deles om en ordstyrer opgave, hvis opgave er at høre fra alle

•Vores forberedelse og studieaktivitet
At man kommer med det rigtige mindset
At vi ikke har mere i munden end vi kan tygge.
Giv og modtag feedback, vær villig til at kigge ind af

•Fordeling af tid og opgaver?
At man tager sig den tid der kræves
At vi skemalægger
Husker briefingsmøder
Man forventer at der vil være tidspunkter hvor folk ikke har samme dagsorden, og kan levere lige så meget som de andre, men at de så kan levere på andet tidspunkt.

•Hvornår vil vi reagere på brud på aftalen?

Fysisk afstraffelse (eksempeltvis waterboarding, pisk eller bilbatteri)

“Kvaje-kage/bajer“

Som udgangspunkt skal vi kunne snakke os ind på sporet igen uden at skulle have fat i vejledere eller udefrakommende. Uden at miste momentum.

Følelses Cirkler

# data[].attributes.body
Morteza, Emma, Helle og Casper

Hvilke krav har vi til hinandens deltagelse i gruppens arbejde?

Vi forventer at vi får lavet opgaven til tiden.

Vi forventer at alle bidrager med faglig relevant viden.

Vi forventer vi har det hyggeligt i processen.

Vi forventer vi lytter til hinanden.

God engagement

Overholde aftaler

Snakker om tingene.

Hvordan kommunikerer vi med hinanden når vi er samlet? (nysgerrige og udfordrende spørgsmål, hvor meget snakker vi ved siden af emnet?)

Sætter en ‘tidsgrænse’ på hvor lang tid vi bruger på at snakke

Det skal være OK at sige til sin gruppe, at vi skal tilbage på sporet og koncentrerer sig

Hvordan kommer vi alle til orde?

Hvis en person har været passiv må resten af gruppen gerne være OBS på personen og høre til personens holdninger.

Respekt for ikke at bryde ind

Vores forberedelse og studieaktivitet

Det skal aftales - fx hvis vi har aftalt at hvis der skal læses et kapitel inden næste møde, så gør man det

Når vi arbejder, så arbejder vi

Fordeling af tid og opgaver?

Gøres i fællesskab og ud fra hvilke kompetencer folk har

Lave delmål løbende så vi er sikre på at få det hele med

Tidsplan/tidshorisont - forventning på hvad der skal nås inden for et tidsinterval

Hvornår vil vi reagere på brud på aftalen?

Efter gentagende gange. Det kan smutte en enkelt gang hvis man ikke får læst, men hvis det er flere gange, så skal det tages op i gruppen.

Man kan tage det op i gruppen (hvor personen det handler om ikke er der) og diskutere hvad der skal gøres og hvordan vi skal løse det og efterfølgende snakke med personen omkring det.

Problemer i gruppen:

Hvis der er problemer i mellem to personer i en større gruppe, er det vigtigt at de to personer snakker om problemet uden at blande resten af gruppen ind i det.

Hvis de to ikke kan klare det selv, kan man drage resten af gruppen indover og på den måde løse det sammen.

Hvis det i værste tilfælde går helt af sporet, kan man vælge at inddrage “en voksen”. Det kunne muligvis være en lærer i faget eller en kontaktlærer på stedet.

# data[].attributes.body
Gruppe: Rikke, Julie, Signe, Peter og Jakob

1. Der arbejdes når gruppen er samlet. Man kan i fællesskab indgå nogle aftaler om pause.

2. Kommunikerer under uddelingen af opgaven. Herefter kan man individuelt fordybe sig, men samtidig trække på sin gruppe ved spørgsmål.

3. Man har selv et ansvar for at være deltagende i opgaven.
Er en passiv kan man spørge ind til vedkommende og sørge for at inddrage dem. Man kan løbende lave en opsummering på gruppen, så man sørger for at alle er med.

4. Der kan i fællesskab aftales lektier. Føler man behov for selvstændigt at læse op på noget, så må man få gjort det.

5. Har man en specifik viden indenfor et givent emne, vil det være oplagt man måske bød ind på det. Det er dog samtidig et fælles ansvar at løfte gruppen.

6. Hvis der gentagende gange er en som kommer for sent, ikke har forberedt sig, lavt sine lektier eller blot er uengageret.

Der vil stræbes efter at tage det løbende, så problemerne ikke udvikler sig.

# data[].attributes.headline
Samarbejdsaftale - Frederik, Jonas, Marie, Sarah

# data[].attributes.subject
Samarbejdsaftale - Frederik, Jonas, Marie, Sarah

# data[].attributes.body
1. Vær engageret og deltagende. Ikke gemmer sig bag de andre - bidrager i fællesskab til opgaven
2. Naturlig kommunikation og plads til spørgsmål - åben kommunikation med respekt for de andre.
Der skal være plads til hygge og jokes, men med opgaven for øje.
3. Alle får lov at byde ind og huske at inkludere alle i gruppen
4. Forberedelse - kommer an på opgaven (Er der brug for at læse en artikel til næste dag fx) Det tages fra dag til dag.
Studieaktivitet - Får mest muligt ud af tiden og arbejder fokuseret.
5. Lige fordeling mellem gruppens medlemmer.
6. Efter gentagende gange af samme medlem. Kommer an på problemet eller konflikten.
Hvordan - Se om det kan løses internt i gruppen. Hvis ikke det hjælper, kan man række ud til en underviser.

# data[].attributes.body
Mads, Kamilla, Johanne, Morten
1. Vi forventer man arbejder mens vi er samlet. Vi arbejder efter evne og vi er ærlige med hvad vi kan og ikke kan.
2. Vi tiltaler hinanden lige og har respekt for andre meninger og holdninger. Der skal være plads til snak udenfor emnet, men der er disponeret tid til arbejde og tid til hygge.
3. flaskehalsen peger på :D
Det er vigtigt man orienterer sig i gruppen om hvordan andres roller er.
Forståelse for hvordan andre har svært ved at komme til orde
Indimellem forløb tager vi en omgang hvor alle har mulighed for at sige noget.
4. vi aftaler indbyrdes hvor meget vi skal forberede til næste gang.
Vi kan uddelegere opgaver således det ikke kun bliver lektielæsning.
5. ta en føler på gruppen om hvor langt vi er i forhold til tidsplanen. Er der behov for ekstra tid eller hjælp
6. Vi skal tage det i opløbet, så det ikke bliver en konflikt men alligevel tages seriøst

# data[].attributes.headline
Hvis det skjulte vindue er meget stort: det vi selv ved om os selv men vi ikke viser frem. det er en meget lukket og indadvendt person som virker meget lukket og ikke siger så meget: det er den person som i et gruppearbejde ikke siger så meget og ikke kommer med så meget feedback i gruppen ud over det faglige, så de ikke viser deres egen personlighed frem. Denne person kan godt virke meget usikker, og med lav selvtillid. De ting som man fx kan finde på at skjule er følelser såsom (frygt, bagtanker, hemmeligheder eller information som anvendes på en manipulerende måde.)Dette kan også påvirke evnen til at få nære bekendtskaber fordi man ikke kan komme ind på livet af personen, og ikke kan relatere til dem på et dybere plan. Samfundsmæssigt, er det her man kunne finde en middelklasse mand i det moderne samfund. Hvis det blinde felt er meget stort: - Dårlig selvindsigt- Information som andre bevidst skjuler for et gruppemedlem. Det blinde felt hos “hårdhudede” personer er som regel større. Da dette hverken er et specielt produktivt eller effektivt felt, er formålet at gøre det mindre. Det kan gøres ved aktivt at søge feedback fra andre gruppemedlemmer, hvilket gør det åbne felt større. På den måde får gruppemedlemmerne en øget selvindsigt. Hvor aktivt man vælger at søge feedback, skal dog være op til hver enkelt, da vi alle deler forskelligt ud af information om os selv.Gnidninger / konfrontationer med omverdenen.Latterliggørelse.Minus virkeligheds sans.kan komme til udtryk som accenter og dialekter.Hvis det ukendte felt er meget stort: Det som er ukendt for dig selv, og som ingen andre kender tilUnge og uerfarne personer, samt personer som mangler selvtillid, har oftest et større ukendt felt end ældre og erfarne personer.Man kan blive bevidst om denne information, på forskellige måder, for eksempel ved at man får større selvindsigt eller ved andres iagttagelser.Det kan også være følelser man vækker i andre og sig selv, i en relation. Her kan man ikke altid vide hvad man føler og hvorfor man har det som man har.Ifølge Freud er dette felt også et begreb for fortrængte ting, som ingen andre ved om dig men som du også selv har fortrængt. Hvis dette felt er meget stort er det et udtryk for at du ikke kender dig selv godt og at du derfor ikke kan lade andre lære dig at kende, da du ikke kan give udtryk for hvem du selv er.Hvis det åbne felt er meget stort: Det gælder som udgangspunkt om at arbejde på at udvikle det åbne felt og arbejde meget i det. Her vil misforståelser og konflikter blive minimeret, da god kommunikation og samarbejde er i højsædet. Det åbne felt vil som udgangspunkt være større hos etablerede gruppemedlemmer end hos nye, da de kender hinanden og har arbejdet sammen før. Ved aktivt at lytte til hinanden og søge information, kan man udvide det åbne felt og mindske det blinde felt. 

# data[].attributes.subject
Hvis det skjulte vindue er meget stort: det vi selv ved om os selv men vi ikke viser frem. det er en meget lukket og indadvendt person som virker meget lukket og ikke siger så meget: det er den person som i et gruppearbejde ikke siger så meget og ikke kommer med så meget feedback i gruppen ud over det faglige, så de ikke viser deres egen personlighed frem. Denne person kan godt virke meget usikker, og med lav selvtillid. De ting som man fx kan finde på at skjule er følelser såsom (frygt, bagtanker, hemmeligheder eller information som anvendes på en manipulerende måde.)Dette kan også påvirke evnen til at få nære bekendtskaber fordi man ikke kan komme ind på livet af personen, og ikke kan relatere til dem på et dybere plan. Samfundsmæssigt, er det her man kunne finde en middelklasse mand i det moderne samfund. Hvis det blinde felt er meget stort: - Dårlig selvindsigt- Information som andre bevidst skjuler for et gruppemedlem. Det blinde felt hos “hårdhudede” personer er som regel større. Da dette hverken er et specielt produktivt eller effektivt felt, er formålet at gøre det mindre. Det kan gøres ved aktivt at søge feedback fra andre gruppemedlemmer, hvilket gør det åbne felt større. På den måde får gruppemedlemmerne en øget selvindsigt. Hvor aktivt man vælger at søge feedback, skal dog være op til hver enkelt, da vi alle deler forskelligt ud af information om os selv.Gnidninger / konfrontationer med omverdenen.Latterliggørelse.Minus virkeligheds sans.kan komme til udtryk som accenter og dialekter.Hvis det ukendte felt er meget stort: Det som er ukendt for dig selv, og som ingen andre kender tilUnge og uerfarne personer, samt personer som mangler selvtillid, har oftest et større ukendt felt end ældre og erfarne personer.Man kan blive bevidst om denne information, på forskellige måder, for eksempel ved at man får større selvindsigt eller ved andres iagttagelser.Det kan også være følelser man vækker i andre og sig selv, i en relation. Her kan man ikke altid vide hvad man føler og hvorfor man har det som man har.Ifølge Freud er dette felt også et begreb for fortrængte ting, som ingen andre ved om dig men som du også selv har fortrængt. Hvis dette felt er meget stort er det et udtryk for at du ikke kender dig selv godt og at du derfor ikke kan lade andre lære dig at kende, da du ikke kan give udtryk for hvem du selv er.Hvis det åbne felt er meget stort: Det gælder som udgangspunkt om at arbejde på at udvikle det åbne felt og arbejde meget i det. Her vil misforståelser og konflikter blive minimeret, da god kommunikation og samarbejde er i højsædet. Det åbne felt vil som udgangspunkt være større hos etablerede gruppemedlemmer end hos nye, da de kender hinanden og har arbejdet sammen før. Ved aktivt at lytte til hinanden og søge information, kan man udvide det åbne felt og mindske det blinde felt. 

# data[].attributes.headline
Det skjulte felt:                             Hvis det skjulte felt er meget stort, så holder man for sig selv og pakker sig ind. Så man ikke kommer tæt på andre, og ikke risikerer at åbne sig op og blive såret.                                                 Det blinde felt:                                     Hvis det blinde felt er stort, så er ens egen opfattelse og andres forskellige. Det kan skabe dårlige situationer, hvor forventninger og handlinger mm. Ikke er afstemte. Og man deler fx aaaaaalt for meget information, (fx forklare alle om ens mors fodsvamp)              Det ukendte felt:                            Hvis det ukendte felt er stort, kan man blive meget frustreret fordi man ikke selv er klar over hvorfor man reagere som man gør. Isolerer sig selv fra situationer man reagere på.                                      Det åbne felt:                                Hvis det åbne er for stort, er man åben og bevidst har man en god balance, og man siger kun ting der giver mening. Men man risikerer at det man er åben om nu, måske kommer tilbage og rammer en i en anden gruppe hvor de informationer var i det skjulte område.   

# data[].attributes.subject
Det skjulte felt:                             Hvis det skjulte felt er meget stort, så holder man for sig selv og pakker sig ind. Så man ikke kommer tæt på andre, og ikke risikerer at åbne sig op og blive såret.                                                 Det blinde felt:                                     Hvis det blinde felt er stort, så er ens egen opfattelse og andres forskellige. Det kan skabe dårlige situationer, hvor forventninger og handlinger mm. Ikke er afstemte. Og man deler fx aaaaaalt for meget information, (fx forklare alle om ens mors fodsvamp)              Det ukendte felt:                            Hvis det ukendte felt er stort, kan man blive meget frustreret fordi man ikke selv er klar over hvorfor man reagere som man gør. Isolerer sig selv fra situationer man reagere på.                                      Det åbne felt:                                Hvis det åbne er for stort, er man åben og bevidst har man en god balance, og man siger kun ting der giver mening. Men man risikerer at det man er åben om nu, måske kommer tilbage og rammer en i en anden gruppe hvor de informationer var i det skjulte område.   

# data[].attributes.body
Johanne, Kamilla, Morten, Mads

# data[].attributes.headline
Morteza, Emma, Helle og Casper Johari´s vindue

# data[].attributes.subject
Morteza, Emma, Helle og Casper Johari´s vindue

# data[].attributes.body
Det skjulte felt:
Kan opleves som kulde eller afstandstagen der signalerer at personen ikke er interresseret i samværet.

Det blinde felt:
Ubevidste eller underbevidste handlinger. såsom at klø sig i håret når man bliver nervøs. Eller at rødme. Man kan komme til at give et forkert indtryk af sig selv ved for mange ubevidste handlinger.

Det ukendte felt:
Ved at give mennesker muligheder for at prøve nye ting er ofte en god måde at gøre det blinde felt mindre, ved at lade dem udforske nye ting. Unge og uerfarne personer samt personer som mangler selvtillid har ofte et større ukendt felt end ældre og erfarne.

# data[].attributes.headline
Jonas, Frederik, Marie, Sarah - Joharis vindue

# data[].attributes.subject
Jonas, Frederik, Marie, Sarah - Joharis vindue

# data[].attributes.body
Det skjulte felt: Man signalere at man ikke er interesseret i andre mennesker og virker passiv, fordi man føler angst for at blive opdaget/udnyttet. Dette kan være skabt af dårlige erfaringer fra barndommen/opvæksten.

Det blinde felt: Et eksempel kunne være, at man som barn ikke er blevet lyttet til og derfor snakker meget som voksen og ikke lytter til andre mennesker, fordi man ikke har fået behovet opfyldt som barn.

Et andet eksempel: Dine omgivelser ved at du bliver irriteret når du er sulten, men du ikke selv er klar over det.

Det ukendte felt: Et fortrængt minde
Vi påvirker hinanden ubevidst følelsesmæssigt (nonverbale tegn), det kan både være positivt (styrke relationer) og negativt.
Fx udsat for overgreb --> ubevidste ting kan trigge dårlige følelser

Eksempel kunne være, at man ubevidst bliver jaloux på andre

Det åbne felt:
Hvis man bliver for tryg i relationen, kan man vise nogle sider, som får modparten til at trække sig, fordi man dominerer for meget.

# data[].attributes.body
Gruppe: Rikke, Signe, Julie, Peter og Jakob

Hvilke problemer kan der opstå, hvis?

Det skjulte felt er meget stort?
- Kan opfattes som passiv og ikke interesseret i andre mennesker.

Det blinde felt er meget stort?
- Personen kan have dårlig selvindsigt. Kan have svært ved intime samtaler og vil som regel tage styringen i samtalen.

Det ukendte felt er meget stort?
-  Unge og uerfarende personer - at man ikke tror på sig selv. Meget tilbagetrukket, måske har man slet ikke et ønske om at være en del af en gruppe.

# data[].attributes.body
Fase 7:  40-65

Den voksne må finde nogle måder, at tilfredsstille sine egne behov og tilfredsstille den næste generation. Hvis man ikke finder nogen måde at tilfredsstille sine egne behov og eller den næste generation, vil man gå i stå.

7. Generativitet vs stagnation

Erikson definerede generativitet som ønsket om at etablere og vejlede de kommende generationer i en moden alder. Når dette ikke sker, begynder en proces af personlig stagnation, som er forbundet med følelsen af ikke at transcendere, ikke at have nogen indflydelse på fremtiden.

Kun når folk har oplevet både tab og triumf, spredt eller genereret idéer, samt dedikeret tid og opmærksomhed til disse idéer, kan de sige, at de er modnet, og at de har oplevet at føle sig fuldendte.

Fase 8: 65+

Hvis man føler man har opnået det i livet, man gerne vil. Vil man have en styrket føles af denne fase. Hvis man føler man ikke har opnået det man gerne ville, så kan man blive gnaven og fortryde det man ikke har nået

8. Ego integritet vs. fortvivlelse

Det sidste livsstadie kan enten være fredfyldt og roligt eller fyldt med rastløshed og angst. Det hele afhænger af, hvordan de har løst de tidligere stadier. Under alderdommen bør personen være i stand til at foretage en vis evaluering af deres liv, hvor de anerkender virkeligheden og deres forståelse for verden.

De vil opleve integritet i dette stadie, hvis de kan kombinere reflektering med erfaring. Hvis de har nogle uløste konflikter eller stadier, som de aldrig har overkommet, vil de som regel udvikle en stor frygt for sygdom, lidelse og døden.

Giv et eksempel på hvordan man kan komme henholdsvis styrket eller svækket ud af de to faser i padlet

Fase 7: En succesfuld overgang fra fase 7 til fase 8 indebære at man med succes har vejledt den næste generation og man kan “læne sig tilbage og slappe af” ved tanken om at næste generation har “styr på det”.

Fase 8: Skabe en god overgang til døden

Prøv at lave et eksempel i hver fase på en patient eller borger som I har med i ambulancen.  Digt en situation og beskriv hvor i fasen personen er og hvordan det udfordrer situationen.

Fase 7:

Vi har en 52 årig terminal patient med os i ambulancen som skal køres til hospice.

Patienten er i fase 7 og det betyder at der er en god chance for at personen er et sted i livet hvor patienten ikke er færdig med at coache / rådgive sine børn. Udfordringen for os er at håndtere en modløs og opgivende patient som har tabt håbet om at have indflydelse på egen og børns fremtid.

Fase 8:

Vi har en 80 årig patient med os i ambulancen som skal køres på sygehuset. Personen har en uløst konflikt / frygt for at skulle indlægges, eftersom patientens egen mor døde som lige præcis 80 årig.

Udfordringen for os bliver at håndtere deres frustrationer og bekymringer eftersom de sandsynligvis har udviklet en stor frygt for sygdom.

Vi skal forsøge at skabe en smule positiv motivation. Eventuelt ved en simpel afledning af tankerne.

Forsøge at fokusere på det positive patienten har udrettet i livet.

At de kommer ud af det med en positiv oplevelse, ved at de kom hjem igen. samt at de ikke gik bort i samme alder som deres mor.

# data[].attributes.body
Erikson fase: 3+4
fase 3 (legealder/bevægelse)

Alder: (3-6 år)

Basale konflikt: (initiativ versus skyld)

Vigtig begivenhed: (målbevidsthed)

opsummering: (barnet fortsætter med at blive mere påståelig og at tage flere initiativer, men kan være for bestemmende, hvilket fører til skyldfølelse)

I denne periode bliver barnet mere og mere selvstændigt, og prøver grænser af. Det betyder også at de uundgåeligt vil overskride grænserne, og gøre ting de ved er forkerte.

Styrker:

initiativrig

selvstændig

mod på livet

man lærer (forhåbentligt) af sine fejl

Svaghed:

bestemmende → kan føre til skyldfølelse og angst

bange for livet

tilbageholdende

Eksempel:

barn hopper ned fra vindueskarm

introvert og skyldfølelse

svært at trænge igennem til barnet, da de lukker ned

kompenserer for smerten

redskab: “bamse” → genkendelighed, tryghed

Fase 4. (skolealder)

Alder: (6-12 år)

Basale konflikt: (driftighed versus mindreværd)

vigtig begivenhed: (skole)

opsummering: (barnet skal kunne håndtere krav for at lære nye ting eller risikere en følelse af underlegenhed, mislykkethed og uduelighed)

I denne periode vil vennegruppen få større indflydelse og barnet vil forsøge at udvise kompetencer

styrker:

disciplin

selvtillid

selvværd

svaghed:

ikke god nok

mindreværdskomplekser

negativ tankegang

Eksempel:

Benny brækker benet til fodbold

under en glidende tackling brækker han benet

driftighed

at han ikke tager situationen seriøst og kan ikke mærke

hvis der er en omsorgsperson med → tryghed og nemmere at trænge igennem

øjenhøjde og OBS. på ikke at tale over hovedet

# data[].attributes.body
Spædbarnsalder: 0 til 1,5 år

Her skal barnet skabe en tilknytning til sine forældre, især moderen, der står for føden til barnet er barnet særligt afhængig af. Det er de mest basale behov der er i højsædet: søvn, mad, tryghed. Sanserne begynder så småt at virke, og barnet kan nu genkende sine omgivelser.

Hvis barnet får stillet sine behov og kan ‘regne’ med, at det får mad og tryghed, så vil de i deres liv have større tendens til at stole på folk. Har de ikke en mor/omsorgsperson, der opfylder disse behov, vil de ikke kunne opnå tillid i deres liv.

Her er det også vigtigt, at barnet lærer, at det er okay, at mor er væk. Ellers vil der komme sperationsangst.

Ambulancesituation: Der skal skabes tryghed mellem spædbarnet og selve turen i ambulancen. Det kan gøres på forskellige måder. Primært ved at moderen sidder på båren med barnet, og kan give en tryghedsfornemmelse igennem lyde og ansigtsudtryk.

Hvis barnet er mistroisk, vil det blive svært for fremmede at berolige det,

2. Tumlingen (1–2 år):

Selvstyre eller skam og tvivl Præget af en selvstændighedsproces hvor barnet skal lære at styre sine muskler, krop, følelser, sin kontakt med andre.

Forældrene skal her støtte barnet, så det får handlemuligheder og tilpas udfordringer, en balancegang mellem at give barnet muligheder det kan klare og dermed få erfaringer og begrænsninger, hvor det er relevant (så barnet ikke føler nederlag). Hvis barnet forvalter muligheder og udfordringerne godt vil det udvikle selvtillid, og følelse af fri vilje.

Hvis det derimod oplever snævre grænser, for mange forbud, store krav og straf og manglende nærvær vil det udvikle en følelse af skam og tvivl over for egne evner og handlemuligheder. Erikson var meget kritisk over for samfundet, mente at samfundet og dermed mange forældre udviser for stiv og kontrollerende adfærd.

En vigtig begivenhed i denne fase er pottetræning for at lære barnet ikke blot at have kontrol over egen motorik men også afføring.

I forhold til ambulansetjenesten ved fase 2

Vær særlig opmærksom på barnet, om barnet er i en position hvor det er selvstændigt og er tryg i situationen, så man ved hvordan man skal tage hensyn til barnet. Tvivler barnet derimod på sig selv, skal der vises mere omsorg til barnet og en tættere kommunikation.

Som behandler, der har med tumlingen at gøre, er den positive tilgang vigtigt, da det ellers kan medføre angst for tjenesten hos barnet. Man skal passe på med at sætte for mange begrænsninger for barnet, men derimod lade barnet lære ud fra erfaring. Dog til en vis grænse.

Mød barnet i deres øjenhøjde og tag ansvaret væk fra barnet, giv den en tryghed i at vi passer på dem og deres forældre. Underspil seriøsiteten.

# data[].attributes.body
Julie, Helle, Emma, Jonas, Morteza og Jakob

Fase 5:

hvor den unge fra omkring puberteten skal balancere forholdet mellem identitet og identitetsforvirring. I puberteten og ungdomstiden bliver al identitet, man tidligere har stolet på, draget i tvivl.

Case:

Overdosis ung kvinde

Overdosis af panodiler. Mistrives i skole og i det sociale - måske kæresteproblemer.

Hvordan kommer man styrket ud på den anden side?:

Støtte fra de nærmeste - psykolog, selverkendelse/indsigt.
"ude og stå på egne ben" skal mødes med accept - giver støtte imens de danner sin egen identitet.

Svækket fra fasen:

Manglende evne til at tage beslutning og træffe valg om fremtiden.

Fase 6:

I denne fase af psykosocial udvikling bliver teenagere unge voksne. Forvirringen omkring identitet og rolle er nu afsluttet. I denne fase er det normalt stadig en prioritet for unge voksne at gøre andre glade for at “passe ind". Men dette er også fasen, hvor de begynder at sætte deres egne grænser: Det er ikke alt, man vil ofre for at gøre andre glade.

Det er sandt, at dette også sker i teenagealderen, men betydningen er anderledes. De begynder nu at have mere initiativ og blive aktive.

Case:

Ung mand med Brystsmerter/trykkende for brystet.

Ung mand har begyndende søvnproblemer og trykkende for brystet. Ringer 112 efter en travl dag på arbejdet. Bliver hentet, Der laves EKG og eventuelle sygdomme udelukkes. En snak peger hen mod stress. Giver udtryk for, at der er problemer med karriere og hans forhold - forstilingen om det "perfekte liv" brister.

Hvordan kommer man styrket ud på den anden side?:

Støtte fra nærmeste, psykologhjælp, sygemelding.

Svækket fra fasen:

Varig stress, isolere sig fra omverdenen, angst, nedsat livsglæde

# data[].attributes.body
Morteza, Jonas, Emma og Helle

# data[].attributes.body
*Kommer fra østrig

Jøde

Læge og neurolog

Født i Tjekkiet

80 år i Wien

Flygtede til England i 1938 pga. Nazisterne

Freud var oprindeligt optaget af hypnose, hvor han her blev inspireret af Jean Charcot, dette udviklede sig til hans arbejde med psyken

Hans voldsomme fokusering på seksualiteten som det helt afgørende omdrejningspunkt i den psykiske udvikling må tilskrives, at hans teorier blev til i en tid, hvor seksualiteten var meget tabubelagt og derfor kom til at fremstå som et skjult og stærkt motiv bag mange menneskelige handlinger.

Impact på verdenen:

hans teorier har været med til at forme hvordan mennesker i vesten forstår sig selv.
præget vores forestilling om at psykiske problemer kan være forårsaget af traumatiske oplevelser i barndommen.

Optakten til psykoanalysen:

påbegyndte lægeuddannelse som læge (17 år), få år senere begyndte han at arbejde i et fysiologisk laboratorium. Det var her hans naturvidenskabelige viden og interesse.

1881 tog Freud sin doktorgrad og i 1886 åbnede han sin egen lægepraksis i Wien som speciallæge i neuropatologi (nervesygdomme).

Han fik samme år et stipendium til at studere i paris hos den franske neurolog Jean-Martin Charcot. det var her han fik den første inspiration til den psykoanalytiske terapi.

Isbjerget (personligehdsmodellen):

Vi har det bevidste og det ubevidste

Det (Id’et): Det begynder allerede fra fødslen. Det indeholder vores impulser og driftstyrede sider. Vi søger tilfredsstillelse her og nu.

Det er her vi har vores fortrængte oplevelser, lyster og vores følelser.
Det er det store ubevidste område af personligheden. som vi ikke kan styre.

Jeg (Ego) : Begynder at komme i barndommen. Det er orienteret mod yderverden og styret af fornuft og realistiske overvejelser.

Jeg'et skal holde ro og orden, da der tit er konflikter mellem disse tre. Den skal holde styr på impulserne fra 'det' og normerne fra 'overjeg'. Det kan være svært.

Overjeg(super-ego): Er delt op i to dele.

Del 1 Det er den moralske del af bevidstheden, hvorfra man danner sig et billede af hvad der er rigtigt og forkert (samvittigheden). Indeholder de normer og moralske krav, vi forsøger at leve op til. Her kommer den frem som en negativ og forbydende instans i personligheden, som fortæller os hvad vi må og ikke må. Den er typisk arvet fra forældrene da det er en tillært bevidsthed.

Den anden del af over-jeg'et også kaldet ideal-jeg'et. Det er forbilleder vi forsøger at spejle os i. Den er den personlighed vi ser op til og forsøger at efterleve.

Redegørelsen for de tre instanser i personligheden peger på en grundlæggende antagelse i psykoanalysen: Mennesket er i konflikt med sig selv. Jeg'et er underlagt tre strenge herrer – yderverdenen, over-jeg'et og det'et – og der hersker bestandigt en strid mellem dem. Fortrængte ønsker og forestillinger truer med at dukke op i bevidstheden, og bevidstheden forsøger på sin side at holde dem nede. Det'ets drifter og lyster strides med over-jeg'ets normer og idealer. I det hele taget møder vi en grundlæggende dualisme og konflikt mellem følelse og fornuft, der kan genfindes overalt i Freuds fremstilling af menneskets psyke.

De psyko-seksuelle faser:

Den orale fase (0-1 år): Barnet undersøger, ved at putte ting i munden; kernesituationen er amningen. Barnet er ukritisk overfor alt og er socialt helt afhængig af andre, med stort behov for tryghed og bekræftelse. Er styret af id’et.

Hvis barnet forstyrres eller frustreres i den orale fase, får det, ifølge Freud en ”oral personlighed”, og risikerer herved som voksen, at blive ved med at føle suttetrang, som kan føre til fx alkoholisme samt barnlig afhængighed af andre og umodenhed.

Anale (1-3 år): Barnet forsøger at skabe orden og mening og søger kontrol over kropsfunktioner; kernesituationen er pottetræning. Ego udvikles og begynder at overtage fra id’et. Barnet vil være rodet, uhygiejnisk og med latrinær humor.

Ødipale (3-6 år): Man begynder at blive bevidst om den anatomiske forskel på de to køn. Hvis man er en dreng, rivalisere man sig med far i starten af denne fase. Men senere hen identificere sig med ham

Fallisk (4-5/6 år): Barnet er her nysgerrigt og aktivt udfarende og selvhævdende; kernesituationen her er seksualitet. Barnet vil være meget sexfikseret, flirte og vil forsøge demonstrere sin magt, virilitet og præstationsevne. Barnet har brug for at blive anerkendt og blive beundret. Barnet vil yderligere fremstå meget selvoptaget. Over-jeg’et opstår her.

Latens (6-12 år):  opstår fra 6 års alderen og op til puberteten, hvor seksualiteten fortrænges. I genitialfasten som opstår i puberteten, vil seksualiteten genopstå på ny.

Puberteten(genitale fase) : Hvor seksualiteten på ny dukker op som en følge af kønsmodningen og nu optræder i sin fuldt udviklede genitale form. Men ifølge Freud stagnerer seksualdriften nogle gange. Det vil sige, at den ikke følger det naturlige flow. Dette forekommer, når der er en form for fastgørelse, som forhindrer fremgang.For eksempel, hvis vi holder fast i den nydelse, vi opnår fra munden i oral fasen, vil det være svært at give slip og fuldstændig give os hen til den næste fase.

Morten, Mads, Nikolaj og Frederik

# data[].attributes.body
Rikke, Rikke, Michelle, Signe

# data[].attributes.attachment_link.title
Psykologi - præsentation af Sigmund Freud 

# data[].attributes.body
Sigmund Freud

Sigmund Freud (1856-1939)

Freud er en østrigsk læge, uddannet med speciale i neurologi. Han er kendt som psykoanalysens grundlægger. Han er født i en jødisk familie, d. 6. maj i 1856 i Freiberg og død d. 23. september i 1939 i London.

Psykoanalysen er en teori om, hvordan psyken fungerer.

De tre bevidsthedsniveauer:

Det’et/id’et: er kilden til vores instinkter og drifter, som styres af vores kropslige behov og ønsker, samt vores seksuelle og aggressive drifter. De fungerer helt ubevidst, som primærprocesser. Drifterne kan tilfredsstilles direkte, eller gennem fantasi, hvor man forestiller sig tilfredsstillelse, som Freud definererprimærprocestænkning.

Ved begyndelsen af livet, er id’ets funktioner de eneste der findes. Indeholder desuden fortrængt materiale.

Jeg’et/egoet: sørger for at menneske kan overleve i realiteternes verden, idét man ikke kan overleve på lyster alene. Der udvikles en række psykiske servo-funktioner, som varetager tilfredsstillelsen af behov og drifter. Jeg’et tager hensyn til mulige farer ved drifttilfredsstillelsen. Denne tænkning definerer Freud for sekundærprocestænkning. Jeg’et overtager mere og mere fra id’et, gennem den normale udvikling. Jeg’et fungerer i øvrigt som afbalanceringen mellem id’et og overjeg’et.

Over-jeg’et/super-ego’et: validerer jeg’ets optræden – om man har handlet korrekt og i overensstemmelse med omgivelsernes moral og normer. Over-jeg’et moralske funktioner, udvikler sig i løbet af barndommen og på baggrund af barnets samspil med sine omgivelser.

Jeg’et fungerer som “mægler” imellem det’et, over-jeg’et og omverdenen.

Jeg’et må ofte vælge side og nedprioritere en eller flere af de tre andre.

Personlighedsmodel: personlighedens tre områder:

1.     Libido er menneskets sexlyst, som er en stærk drivkraft lokaliseret i id’et.

2.     Dødsdrift er en uforklarlig drivkraft i mennesket, som fører os mod selvdestruktion, ved at vi på uforklarligvis, træffer uforsvarlige og ukloge valg.

3.     Ødipuskomplekset er en teori om, at drengebarnet hader sin far, fordi han ønsker seksuel omgang med sin mor. Pigebarnet hader derimod deres mor, fordi hun ønsker seksuel omgang med sin far. Barnet er ligeledes forelsket i forælderen af modsatte køn. Denne lyst fortrænges i barnet ved 3-5 års alderen. Denne fortrængning har stor betydning for, hvordan børnene får det psykisk som voksne.

Forsvarsmekanismer og eventuelle konflikter i forbindelse med udøvelsen af vores job:

Forsvarsmekanismer er ubevidste

Man skelner imellem primitive/tidlige forsvarsmekanismer og højere forsvarsmekanismer.

De primitive forsvarsmekanismer dannes i barndommen indtil der er opbygget en objektkonstans (Indtil man eksempelvis ikke ser sin mor som god den ene dag og ond den anden. Man opnår en mere konstant opfattelse af sine omgivelser).

De primitive forsvarsmekanismer karakteriseres generelt ved grader af splitting.

Under de primitive forsvarsmekanismer findes følgende:

Benægtelse/Fornægtelse

Projektion

Projektiv identifikation

Splitting

Idealisering

Devaluering

De højere forsvarsmekanismer forudsætter at man har en mere veludviklet og stærkere/konstant jeg. Her er grundforsvaret fortrængning.

Inden for fortrængning findes der yderligere grene af fortrængning, herunder:

Fortrængningen

Fornægtelsen

Reaktionsdannelsen

Forskydningen

Identifikation

Rationalisering

Regression

Sublimering

Kompensering

Fantasi

Eksternalisering

Affekt-isolation

Annullering

Depersonalisering

De psyko-seksuelle faser:

Den orale fase (0-1 år): Barnet undersøger, ved at putte ting i munden; kernesituationen er amningen. Barnet er ukritisk overfor alt og er socialt helt afhængig af andre, med stort behov for tryghed og bekræftelse. Er styret af id’et.

Hvis barnet forstyrres eller frustreres i den orale fase, får det, ifølge Freud en ”oral personlighed”, og risikerer herved som voksen, at blive ved med at føle suttetrang, som kan føre til fx alkoholisme samt barnlig afhængighed af andre og umodenhed.

Anale (1-3 år): Barnet forsøger at skabe orden og mening og søger kontrol over kropsfunktioner; kernesituationen er pottetræning. Ego udvikles og begynder at overtage fra id’et. Barnet vil være rodet, uhygiejnisk og med latrinær humor.

Fallisk (4-5/6 år): Barnet er her nysgerrigt og aktivt udfarende og selvhævdende; kernesituationen her er seksualitet. Barnet vil være meget sexfikseret, flirte og vil forsøge demonstrere sin magt, virilitet og præstationsevne. Barnet har brug for at blive anerkendt og blive beundret. Barnet vil yderligere fremstå meget selvoptaget. Over-jeg’et opstår her.

Latens-fasten opstår fra 6 års alderen og op til puberteten, hvor seksualiteten fortrænges. I genitialfasten som opstår i puberteten, vil seksualiteten genopstå på ny.

# data[].attributes.body
Freud

Han var læge - uddannet med speciale i neurologi

Han er kendt som grundlægger af psykoanalysen

Født i tjekkiet i 1856 men var fra østrig.

Boede i London til hans død i 1939 RIP

De psyko-seksuelle faser:

Den orale fase (0-1 år): Barnet undersøger, ved at putte ting i munden; kernesituationen er amningen. Barnet er ukritisk overfor alt og er socialt helt afhængig af andre, med stort behov for tryghed og bekræftelse. Er styret af id’et.

Hvis barnet forstyrres eller frustreres i den orale fase, får det, ifølge Freud en ”oral personlighed”, og risikerer herved som voksen, at blive ved med at føle suttetrang, som kan føre til fx alkoholisme samt barnlig afhængighed af andre og umodenhed.

Anale (1-3 år): Barnet forsøger at skabe orden og mening og søger kontrol over kropsfunktioner; kernesituationen er pottetræning. Ego udvikles og begynder at overtage fra id’et. Barnet vil være rodet, uhygiejnisk og med latrinær humor.

Fallisk (4-5/6 år): Barnet er her nysgerrigt og aktivt udfarende og selvhævdende; kernesituationen her er seksualitet. Barnet vil være meget sexfikseret, flirte og vil forsøge demonstrere sin magt, virilitet og præstationsevne. Barnet har brug for at blive anerkendt og blive beundret. Barnet vil yderligere fremstå meget selvoptaget. Over-jeg’et opstår her.

Bevidsthedniveuaer:

Overjeg/Superego

Idealerne, det man stræber efter. Den indre stemme der fortæller en hvad man ønsker

Jeg/Ego

Her sørges der for, at den man kan leve i en reel verden. Ego’et forhandler med Id’et om at finde rimelige løsninger på at opnå så mange lyster/drifter som muligt, uden det har for store konsekvenser for ‘virkeligheden’. Jeg’et overtager i højere og højere grad tænkningen fra Id’et igennem en normal udvikling.

Det/Id

Underbevitheden, instinkter, sexuale drifter, hverdags drifter så som mad og drikke.

Jeg balancere mellem det’et, ydreverdenen og overjeg’et. Her skal jeg’et finde en fordeling “så alle bliver glade” og alle ens behov er opfyldt og er i balance

3 personligheds områder

Libido - menneskets sexlyst, som er en stærk drivkraft lokaliseret i id'et

Dødsdrift - en uforklarlig drivkraft i mennesket, som fører os mod selvdestruktion, da vi ubevidst træffer uforsvarlige og ukloge valg

Ødipuskomplekset - drengebarnet hader sin far, fordi han gerne vil have en seksuel omgang med sin mor. Pigebarnet hader til gengæld sin mor, fordi hun ønsker en seksuel omgang med sin far.

Rasmus, Pelle, Johanne og Kamilla

# data[].attributes.body
Fortrængning
- Jeg'et bliver beskyttet mod driftsønsker og traumatiske oplevelser

Projektion
- Nægter at se visse sider og følelser i øjnene

Identifikation
- Det modsatte af projektionen
- Overtage sider fra andre som man ønsker at besidde

Forskydning
- Man flytter en konflikt eller følelse til et andet område
- Fx skæld ud af chefen --> går hjem og skælder konen ud over rod

Fornægtelse
- Fortolker konflikt eller traumatisk oplevelse, som det passer én

Rationalisering
- udelukkende beskæftiger sig med det man har angst for på en fornuftig og rationel måde
- undgå at udløse angsten

Regression
- vender tilbage til adfærdsmønstre, der hører

# data[].attributes.body
Freud udviklede sin teori om, at mennesket kommer til verden med særlige drifter. Drifterne skal vi forstå som indre drivkræfter, der motiverer eller netop driver mennesket til at udføre bestemte handlinger. Psykisk kommer drifterne til udtryk som ønsker eller lyster, det er svært for individet at modsætte sig.

Freud skelner mellem to grunddrifter: selvopholdelsesdriften (jegdriften) og seksualdriften. Selvopholdelsesdriften har med de fysiske behov for mad, hvile m.m. at gøre og skal mere generelt sikre individets overlevelse både fysisk og socialt. Seksualdriften har med individets stræben efter lyst og kærlighed at gøre. Senere indfører Freud også aggressionsdriften, der både kan komme til udtryk som aggression rettet indad mod individet selv og udad mod andre.

Til seksualdriften er der knyttet en særlig psykisk energi, som Freud kalder for libidoen. Jo vigtigere et objekt (en person eller ting) er for individets lysttilfredsstillelse, jo stærkere bliver individets forestillinger og fantasier om dette objekt ladet med psykisk energi, med libido.

# data[].attributes.body
Den orale fase
- 0-18 måneder. Begrebet oral referer til munden, og i den første fase af barnets liv er munden det centrale element. Den tidligste form for lyst og tilfredsstillelse knytter sig til mund, læber og tunge.
Den anale fase
- Aldersperioden 18 måneder – 3 år I denne fase er endetarmsåbningen og afføring det, der forbindes med lyst og interesse. Kontrol over endetarmens lukkemuskel udvikles i denne periode. Barnet lærer i denne periode at gå, tale og sætte sin vilje igennem. Jeg'et dannelse er i fuld gang. Og barnet udvikler selvstændighed.
Den ødipale fase
- 3-6 år. Trekantsdrama. Datter vil have far og søn vil have mor.
Latensfasen
Latens betyder skjult, og dette tilkendegiver, at seksualiteten og dermed også de erogene zoner ikke spiller nogen særlig stor rolle for personlighedsdannelsen i denne fase. Freud mener, at seksualiteten her hviler, mens barnet i højere grad retter sin opmærksomhed væk fra forældrene og ud mod verden.

# data[].attributes.body
Ifølge Freud er menneskets adfærd og handlinger et resultat af både ubevidste og bevidste processer, men de ubevidste processer udgør langt den største del. Freud sammenligner selv menneskets psyke eller personlighed med et isbjerg, der har 9/10 under vandet.

# data[].attributes.body
Id (det’et): Ses tydeligt ved spædbarnet. Styres af de basale behov som at spise, sove, komme af med affaldsstoffer og tilfredsstilles af varme og nærhed. Det’et er styret af lystprincippet og søger altid efter tilfredsstillelse og at undgå smerte. Skelner ikke mellem virkelighed og fantasi, eller om det er realistisk at gennemføre. På den måde er det’ets handlinger styret af det ubevidste.

Super-ego (overjeget): Udvikles ved 4-5 årsalderen. Det styres delvist af ubevidste handlinger. Det kaldes også for samvittigheden. Overjeget sætter ofte urealistiske høje standarder for os og bliver den dømmende del af personligheden.

Ego (jeget): handlingerne foregår i det bevidste og bliver udviklet i løbet af barndommen. Jeget hjælper barnet og den voksne med at overleve og klare sig i realiteternes verden. Derudover hjælper den med at finde de bedste muligheder og undgå fare. Den kanaliserer også impulserne og tager den endelige beslutning om, hvad der føles rigtigt og forkert.