# data[].attributes.body
Soomes on väga palju metsasid ligi 2/3 on kaetud metsadega. Sealset puitu kasutatakse ehitusmaterjaliks ja on soome kõige tähtsam loodusvara. Soomes on ka palju puidutöötlusi. Soomes toodetakse paberit, tselluloosi, pappi, saematerjali, vineeri, puitlaastplaate, putkuidplaate.

# data[].attributes.body
Inimesed tegelevad okasmetsades ehitus- ja paberpuidu tootmisega, jahindusega, kalapüügiga, tselluloosi tootmisega, maavarade kaevandamisega, puidu varumisega ja niiskes paraskliimas ka puuviljakasvatusega. Tagajärjeks on metsasid pidevalt vähenenud.

# data[].attributes.body
Okasmetsad kasvavad väheviljakatel leetmuldadel. Tiheda okasmetsa all on hämar, seal kasvavad vähesed varju taluvad taimed ja seetõttu tekib seal ka vähetaimejäänuseid. Jäänuste lagundamine on jahedas ja happelises keskkonnas aeglane. Okaste kõdunemisel tekivad happelised ühendid soodustavad pinnases mineraalainete lahustumist, mis omakorda vihma ja lumesulaveega mulla sügavamatesse kihtidesse kantakse. Mulla ülaossa tekib toitainetevaene heledam kiht. Väheviljakatel leetmuldadel kasvab vähetaimeliike

# data[].attributes.body
Okasmetsade peamiseks taimeliikideks on okaspuud. Puuliikidest levinumad on kuusk, nulg, mänd ja lehis. Lehtpuuliike esineb vähe. Kui on, siis on kas kased või haavad. Okaspuude all kasvab üsna vähe ka põõsaid ja rohttaimi. Näiteks jänesekapsas, leseleht ja mustikas.

Okaspuud taluvad suhteliselt hästi suuri temperatuurikõikumisi. Okastest aurab küllaltki vähe vett.

Okasmetsa jagatakse veel  tumetaigaks ja heletaigaks. Tumetaigas moodustavad tihedama okastikuga okaspuud: luused, nulud ja seedermännid. Seal on vähe valgust ja on levinud soojematel ja niiskematel aladel.
Heletaigas on puude all rohkem valgust. Iseloomulikud puuliigid on männid ja lehised.

Kuusk kasvab okasmetsades. Kuuse võra on koousjas ja oksad allapoole längus, tänu millele libiseb lumi puudelt kergemini maha ja oksad ei murdu. Selline kuju aitab tugevas tuules püsti jääda.
Vahaga kaetud okkad vähendavad auramist ja aitavad külma talve haljana üle elada. Tumedad okkad soodustavad valguse neeldumist.
Kuusk on igihaljas - Ta ei raiska energiat igal aastal kõigi okaste väljavahetamiseks. Fotosüntees algab varakevadel ilmade soojenedes.
Pinnalähedased juured aitavad vett paremini kätte saada kohe, kui lumi või igikelts sulab- Igikeltsaaladel ei saagi juured sügavale tungida.

# data[].attributes.body
Okasmetsadele on iseloomuliked puude seemnetest, pungadest ja võrsetest ning putukatest toituvad linnud. Näiteks käbilinnud, leeviksed, mäsakud ja vindid. Lindude nokaehitus aitab neil käbidest seemneid kätte saada.

Tõeline okasmetsalind on metis. Ta eelistab vanu metsi. Suvel toitub ta taimedest, putukatest ha teistest selgrootutest. Enamuse oma talvepäevadest veedab ta puude okaspuude otsas okkaid süües. Ööbivad nad lume sees.

# data[].attributes.body
Imetajaid kaitseb tihe karvkate, mis talve saabudes vahetab värvi ja muutub paksemaks. Näiteks rebane, orav ja naarits. Kasukas aitab neil seal paremine elada ja kaitseb külma eest.

Karu elab okasmetsades. Tema elab talve üle minnes talveunne, tema südamerütm aeglustub ja kehatemperatuur langeb, et säästa energiat. Kindlasti aitab ka karul üle elada talve tema karvkate ja paks rasvakiht.

# data[].attributes.body
Okasmetsad paiknevad parasvõõtmelises kliimavööndis. Okasmetsade aladel on külm. Sealne temperatuur karmitel päevadel ja mandrite sisealadel võib langeda alla -40 kraadi. Talvel jääb keskmine õhutemperatuur alla -20 kraadi, siis suvel võib tõusta temperatuur 20 kraadini. Aastane temperatuuri amplituud on 40 kraadi. Sademete hulk aastas on 300 - 1000mm, mis on piisav puude kasvamiseks. Osaliselt jäävad okasmetsad igikeltsaalal. Taimede kasvuperiood on pikem, kui tundras, kuid on ikkagi lühikene. Merelises on temperatuuri amplituut väiksem, ehk ei kõigu väga, aga mandrilises kõigub rohkem. Merelises kohas on ka rohkem sademeid. Pildil on mereline okasmetsade koht.

# data[].attributes.body
Okasmetsad asuvad põhjapoolkeral. Ta on natukene all poole tundrast. Näiteks üks okasmetsade piirkond on Soome, kus on kaetud ligi 2/3 metsaga.