# data[].attributes.location_name
Plaça de Sant Llorenç, 4, 46003 València, Valencia, España

# data[].attributes.body
De quina institució fou seu aquest edifici durant la segona república?
Des de finals de l'any 1936 i fins a 1937 la ciutat de València va acollir el govern de la segona república que s'havia traslladat desde Madrid. Aquest govern va ocupar com a seu el palau de Benicarló ubicat a la plaça de sant Llorenç
Qui era el president del govern de la segona república?
El president de la segona república va ser Francisco Largo Caballero y va ser el que va escollir València com a nova capital
Averigua a més per què s'elegí València com a capital de la segona república?
València va ser elegida capital de la segona república per Largo Caballero degut al ràpid avanç de les tropes nacionalistes dirigides per franco cap a la capital (Madrid)

# data[].attributes.body
·Explica què era "la Pava"
La Pava era el nom que li donava la població a la rereguarda republicana a l'Aviazione Legionaria Italiana.

·Descriu des d'on s'avisava als ciutadans de València dels atacs de "la Pava".
Des del Micalet avisaven l'aplegada dels atacs i avisaven a la població.

·Fotografia les marques de metralla a la porta de la catedral.
LINK

# data[].attributes.location_name
Plaça del Col·legi del Patriarca, 46002 València, Valencia, España

# data[].attributes.attachment_caption
Fotografia a la Plaça del Col·legi del Patriarca

# data[].attributes.body
· Qui fou Manuel Azaña?

Manuel Azaña Díaz va ser un polític, escriptor i periodista espanyol, president del Consell de Ministres i president de la Segona República.

· Com s’anomena el discurs que va fer al paranimf de la Nau el 18 de juliol de 1937? Resumeix les seues paraules.

Títol: Discurs de la pau.

Diu que no li agrada la guerra, que fan la guerra perque altres volen i que sempre defensarà la pau, és un deure de tots la defensa de la pàtria, d’un país en pau en el que no hi ha lloc per a l’odi i la venjança.

· Quan de temps fou la ciutat de València la capital de la República?

València va ser capital de la República durant onze mesos.

# data[].attributes.location_name
Carrer de la Pau, 42, 46003 València, Valencia, Spain

# data[].attributes.body
Fotografia a l'edifici Trènor

# data[].attributes.body
Quin sistema polític hi havia a Espanya abans de la II
República?
A Espanya disposàvem d'un sistema polític denominat monarquia.
Qui era el monarca i a quina família pertanyia?
El monarca era Alfonso XIII, pertanyia a la casa real, els borbons.
Com va acabar el regnat d’Alfons XIII?
La dictablanda del general Berenguer (1930-1931) no va poder impedir el creixement de l'opció republicana que va portar a la proclamació de la Segona República Espanyola el 14 d'abril de 1931 i Alfons XIII es va veure obligat a marxar a l'exili.
Busca la bandera Republicana i la bandera del Franquisme
a internet i analitza les seues diferències.
La bandera republicana era tricolor mentres que la franquista era "rojigualda", la bandera republicana va ser elegida per el poble mentres que la franquista va ser elegida per els golpistas, la republicana va ser aprobada en las corts generals i la franquista va ser imposada en un régim golpista antidemocràtic.

# data[].attributes.location_name
Plaza de Toros de Valencia, Calle de Játiva, Valencia

# data[].attributes.body
En que es va convertir la plaça de bous durant la guerra civil?

Per desgràcia la plaça de bous durant la guerra civil va ser un camp de concentració. Va succeir a l’abril de 1939 desenes de presos s’amunteguen als balcons de la plaça. Els detinguts (Tots homes combatents i membres de l'Exèrcit republicà) llançaven al carrer paperets amb el seu nom escrit per contactar amb les seves famílies. La plaça de bous va ser un dels 296 camps que hi va haver per Espanya en aquell període i es calcula que van passar unes 10.000 persones.

Es calcula que la capacitat de la plaça es va quedar petita en uns dies i que diversos trens van partir amb fins a 6.000 detinguts fora de la ciutat. Es va tractar d’un camp de concentració provisional i de curta durada; una presó temporal que va suposar l’inici de l’empresonament i repressió per a molts republicans.

# data[].attributes.location_name
Plaça dels Furs, 2, 46003 València, Valencia, España

# data[].attributes.body
Descriu que va ser l’anomenada major evacuació d'art de la Història.
Va ser quan la república va manar que evacuaren les obres d'art del museu del Prat, aquesta ocasió es va veure impulsada per la necessitat de preservar totes aquelles obres que estaven sent amenaçades pels bombardejos constants a la ciutat de Madrid.

Van traslladar-ho des de Madrid fins a les torres de Serrans i posteriorment es van traslladar a Barcelona i finalment a la sede de la societat de Nacions en Ginebra (Suiza). Una vegada acabada la Guerra Civil, el Bàndol Nacional, amb Franco al capdavant com a generalíssim de l'exercite vencedor, es va atribuir la recuperació de moltes de les obres per raons polítiques, quedant silenciada la veritat durant moltes dècades. Són molts els que han obviat en la història que qui va reclamar, en primera instància, un inventariat i que foren retornades les obres a Espanya va ser el muralista català Josep Maria Sert.

Com i per què es va fer a les torres de Serrans?

L'arquitecte i matemàtic, Vaamonde, va ser qui va projectar i va executar el projecte de transformació de les Torres de Serrans en refugis a proba de bombes per a protegir les obres d'art.

Les mesures que va posar en pràctica van ser aquestes, va instal·lar dispositius de control d'humitat i un sistema de climatització avançat al seu temps amb la finalitat de crear les condicions òptimes per a conservar els quadres, també va pensar que si en cas d'impacte directe, les pedres de les voltes gòtiques anaren a caure sobre les caixes dels quadres i els destrossaren. "Per a això va dissenyar una malla electrosoldada d'acer i formigó, combinat amb capes amortidores de corfa d'arròs i arena, neta de matèria orgànica perquè no cremara en cas d'incendi".

Per ultim va preparar la planta baixa "de manera que no fora estanca per a evitar l'efecte de bufe i succió de l'ona expansiva, i fins i tot va disposar que no hi haguera espai entre les caixes per a reduir el moviment de l'aire en les explosions".

Totes les mesures que va posar en pràctica Vaamonde van servir per a tots els museus en l'àmbit Europeu que havien de protegir l'art dels bombardejos de la II GM

# data[].attributes.body
Quants refugis es calcula que van contruir a la ciutat de
València durant la guerra civil?
Es calcula que es van construir 258 refugis (que es trobaben a  soterranis, jardins, carrers o fins i tot col·legis). És important mencionar que són dos persones quines han investigat açò, sent una que diu que hi havien al rededor de 258 refugis, i altra més de 330. Per aquesta raó es sol dir que es van fer 300 refugis aproximadament.

De quina manera es construien aquests refugis?
Es feien baix de la terra, i damunt d'aquesta es possava formigó (més de dues filades), amb sorra com amortiguador. Debien tindre dues entrades per seguretat, a més de que els corridors d'accés es feien amb curvesde 90º per a protegir de les explosions, les entrades tenien portes amb reixilles de ferro, i a l'exterior hi havia un lletrer gran i roig que deia "REFUGIO", sempre amb la mateixa tipografia per a no confondre. A l'interior del refugi podia haver diverses coses segons la riquessa del barri, però sí o sí hi havien bancs per a seure, i sistemes de ventilació amb dos tubs principals que anaven molt cap amunt per si de cas hi havia un atac amb gas.
Res a aquestes estructures estava fet a l'açar, i tot tenia un ús i estava fet amb una intenció d'aumentarles probabilitats de sobreviure dels residents.

# data[].attributes.location_name
Plaça de l'Ajuntament, 2, 46002 València, Valencia, España

# data[].attributes.attachment_caption
Fotografia en la plaça de l'Ajuntament de València

# data[].attributes.body
Explica els diferents noms que ha tingut la plaça i raona el perquè dels canvis.
El primer canvi de denominació va ser en 1840 quan va passar a denominar-se General Espartero. En 1843 es va decidir que es diguera plaça d'Isabel II , la monarca regnant. Durant el Sexenni Revolucionari (1868-1874) el nom que es va adoptar va ser plaça de la Llibertat . Després,les tornes polítiques van canviar i es va optar durant la Restauració per retornar a la denominació tradicional de plaça de San Francisco. En 1891 es va procedir a l'enderrocament de l'antic convent i la plaça va quedar exempta. La plaça va prendre el nom del Cabdill en finalitzar la Guerra Civil espanyola. En 1979, en les quals va ser elegit alcalde el socialista Ricard Pérez Casado i va passar a dir-se plaça del País Valencià, un nom que no va arribar a quallar entre la ciutadania per la controvèrsia que va originar. En 1987 es va recórrer a la denominació de plaça de l'Ajuntament , que s'ha mantingut fins hui.

# data[].attributes.location_name
Plaça de la Verge, s/n, 46001 València, Valencia, Spain

# data[].attributes.location_name
Casa Sancho, 46003 València, Valencia, Spain

# data[].attributes.body
Busqueu on es trobava l’antic cafè conegut com “l’Ideal Room” i  raoneu la seua importància durant la guerra.

L'Ideal Room va ser una cafeteria ubicada al carrer de la pau  on persones repúblicanes es reunien per a fer reunions i tertulies.

Actualment ni hi ha una tenda de lenceria.