# data[].attributes.body
Parasvöötme mandriline kliima.

# data[].attributes.body
Valgevene jääb segametsavööndi ehk okasmetsa ja lehtmetsa vehele.

# data[].attributes.body
Euroopa piisoni suurim looduslik pelgupaik. Piirkonnas elavad muuhulgas ka konikud, metssead ja põdrad.

# data[].attributes.body
2007. aasta 1. juuli seisuga oli Statistika- ja Analüüsiministeeriumi andmetel rahvaarv 9 698 100 inimest.
2009. aasta rahvaloenduse andmeil oli Valgevene rahvaarv 14. oktoobri seisuga 9 503 807 inimest. Valgevenelased moodustasid elanikest 83,7%, venelasi oli 8,3%, poolakaid 3,1%, ukrainlasi 1,7% ja juute 0,1%.

# data[].attributes.body
Pindala: 207 595 km²
Rahvastik: 9 504 700 (2017)
Rahaühik: rubla
Pealinn: Minsk
President: Alaksandr Łukašenka

# data[].attributes.body
Valdav osa Valgevene pindalast on madal, 110–200 meetri kõrgune tasandik. Idast läände kulgeb Valgevene kõrgustik. Valgevene kõrgeim tipp on 345 meetri kõrgune Dziaržynskaja mägi.
Metsaga on kaetud 41% Valgevene pindalast.

# data[].attributes.body
Valgevene on merepiirita riik Euroopa idaosas. Piirneb Venemaa Föderatsiooni (Pihkva, Brjanski, Smolenski oblastite), Ukraina, Poola, Leedu ja Lätiga.

# data[].attributes.body
Seal valitseb kontinentaalne kliima. Keskmised jaanuar temperatuurid jäävad vahemikku -0 °C ja -8 °C, miinustemperatuurid on tavaliselt viis kuni kuus kuud aastas. Kõige soojem kuu on juuli, mil temperatuur võib ulatuda kuni 30 °C, kuid keskmine temperatuur on 16-24 ° C. Juuni ja august on niiskemad kuud.
Keskmine sademete hulk aastas on 500-1000mm.