# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Methodology

What is this?

Recent posts from sources where the majority of shared articles aligned "very liberal" (blue, on the left) and "very conservative" (red, on the right) in a large Facebook study.

In 2015, the journal Science published a research paper by Facebook scientists (Bakshy, Eytan; Messing, Solomon; Adamic, Lada, 2015, "Replication Data for: Exposure to Ideologically Diverse News and Opinion on Facebook", http://dx.doi.org/10.7910/DVN/LDJ7MS, Harvard Dataverse, V2) which looked at how a subset of the social network's users reacted to the news appearing in their feeds.

For six months, Facebook tracked and analyzed the content shared by 10.1 million of its users (who were anonymized). These users had identified their political views in their own profiles on Facebook. Analyzing these users' political labels, the researchers categorized each as very liberal, liberal, neutral, conservative or very conservative. The researchers also produced a list of the top 500 sources of content tracked in the study.

For a site appearing in the Journal's red feed, a majority of the articles shared from it were classified in the study as "very conservatively aligned." How did Facebook researchers calculate that? They examined the self-described political leanings of people who shared links on Facebook to calculate a political "alignment score" for each link. Using that score, they grouped the links into five categories, from "very conservative" to "very liberal." So that site's current content appears in the Journal's conservative column because more than half of its links fell into the "very conservative" category during the period of the study (July 7, 2014 through January 7, 2015).

To appear in the Journal's blue and red feeds, posts must have at least 100 shares, and come from sources with at least 100,000 followers.

The Journal removed sources that were no longer active and others, such as Twitter and YouTube, which were simply mechanisms for sharing a wide variety of content. The reason you won't find The Wall Street Journal or any of its biggest competitors in either feed is that their content was shared by Facebook users more broadly across the political spectrum.

Are you saying these sources are conservative and liberal?

No. If a news source appears in the left column, its links were frequently shared by Facebook users whom researchers classified as "very liberal," based on self-described political leanings. In the right column are sources whose content was widely shared by Facebook users identified as "very conservative."

Are you choosing which post to include on each side?

No. The content is being pulled automatically from these sites' public Facebook pages, once an hour using Facebook's software developer tools (specifically, the Graph API).

Are you saying that these views actually simulate what a conservative or liberal sees?

No. It's possible that users have a wide variety of news items appearing in their feeds. These are simply posts from sources that aligned with a majority of users of a particular political view in Facebook's study.

Why did you build this? Aren't you just reinforcing assumptions about the other side's biases?

We built this presentation because it's hard to see these opposing views side by side. Facebook users who are curious about opposing viewpoints may be apprehensive about recording a like for a particular news source-an action which may be seen by other friends. (You can make likes private in Facebook user settings.) This tool gives people anywhere on the political spectrum the ability to see current discussions about newsworthy topics from both very conservative and very liberal viewpoints.

You can download a list of the sources included in this project here.

Source: Bakshy, Eytan; Messing, Solomon; Adamic, Lada, 2015, "Replication Data for: Exposure to Ideologically Diverse News and Opinion on Facebook", http://dx.doi.org/10.7910/DVN/LDJ7MS, Harvard Dataverse, V2

# data[].attributes.attachment_link.description
What is this? Recent posts from sources where the majority of shared articles aligned "very liberal" (blue, on the left) and "very conservative" (red, on the right) in a large Facebook study.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ALLE FONTI

Alle Fonti, "Till källorna", är vårt namn och motto.

Vi hjälper organisationer och enskilda att orientera sig i en föränderlig omvärld.

Vår verksamhet har två pelare:

MED ÖGAT PÅ KÄLLORNA

Lärare och andra yrkesgrupper, liksom organisationer av alla slag, utmanas alltmer av ett stort informationsflöde, och av att sanning och fakta ifrågasätts - man har börjat tala om "fake news" och alternativa fakta. Till detta kommer en rad anslutande problem i det digitala informationssamhället som idag diskuteras; näthat, filterbubblor, ekokammare, algoritmer, astroturfing, gaslighting, fejkkonton på nätet, botarméer, digitala påverkansoperationer osv.

Vi erbjuder skolvärlden temapaket kring källkritik och faktagranskning i form av fördjupningsmaterial, föreläsningar och workshops för såväl lärare som elever. Vi erbjuder även fördjupande presentationer om kunskapsläget kring de problem som nämns ovan, och om hur den svenska och internationella diskussionen om olika möjliga åtgärder ser ut.

Till företag och myndigheter erbjuder vi på liknande vis föreläsningar, workshops, nyhetsbrev/trendbevakning kring ovanstående frågor. Vi erbjuder också skräddarsydda rapporter i form av en omvärldsbevakning om situationen i t.ex. särskilda branscher, om forskningsläget i ovannämnda eller näraliggande ämnen.

MED ÖRAT MOT MARKEN

Vi erbjuder uppdaterade och initierade översikter av komplexa samtidsfrågor i form av omvärldsbevakning, trendanalys och fördjupningsmaterial till myndigheter, företag och andra organisationer med behov av tillförlitlig omvärldsinformation. Till skolor kan vi leverera material avpassat för olika undervisningssituationer och nivåer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle Fonti, "Till källorna", är vårt namn och motto. Vi hjälper organisationer och enskilda att orientera sig i en föränderlig omvärld. Vår verksamhet har två pelare: MED ÖGAT PÅ KÄLLORNA Lärare och andra yrkesgrupper, liksom organisationer av alla slag, utmanas alltmer av ett stort informationsflöde, och av att sanning och fakta ifrågasätts - man har börjat tala om "fake news" och alternativa fakta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Medie- och informationskunnighet för skola, bibliotek, dig och dina vänner.

# data[].attributes.attachment_link.title
Metro Mode - Mode, skönhet, hälsa och inredning

# data[].attributes.attachment_link.description
På metromode.se hittar du de senaste nyheterna inom mode, inredning, träning och hälsa, skönhet, mode för män och Sveriges härligaste bloggar!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Methodology

What is this?

Recent posts from sources where the majority of shared articles aligned "very liberal" (blue, on the left) and "very conservative" (red, on the right) in a large Facebook study.

In 2015, the journal Science published a research paper by Facebook scientists (Bakshy, Eytan; Messing, Solomon; Adamic, Lada, 2015, "Replication Data for: Exposure to Ideologically Diverse News and Opinion on Facebook", http://dx.doi.org/10.7910/DVN/LDJ7MS, Harvard Dataverse, V2) which looked at how a subset of the social network's users reacted to the news appearing in their feeds.

For six months, Facebook tracked and analyzed the content shared by 10.1 million of its users (who were anonymized). These users had identified their political views in their own profiles on Facebook. Analyzing these users' political labels, the researchers categorized each as very liberal, liberal, neutral, conservative or very conservative. The researchers also produced a list of the top 500 sources of content tracked in the study.

For a site appearing in the Journal's red feed, a majority of the articles shared from it were classified in the study as "very conservatively aligned." How did Facebook researchers calculate that? They examined the self-described political leanings of people who shared links on Facebook to calculate a political "alignment score" for each link. Using that score, they grouped the links into five categories, from "very conservative" to "very liberal." So that site's current content appears in the Journal's conservative column because more than half of its links fell into the "very conservative" category during the period of the study (July 7, 2014 through January 7, 2015).

To appear in the Journal's blue and red feeds, posts must have at least 100 shares, and come from sources with at least 100,000 followers.

The Journal removed sources that were no longer active and others, such as Twitter and YouTube, which were simply mechanisms for sharing a wide variety of content. The reason you won't find The Wall Street Journal or any of its biggest competitors in either feed is that their content was shared by Facebook users more broadly across the political spectrum.

Are you saying these sources are conservative and liberal?

No. If a news source appears in the left column, its links were frequently shared by Facebook users whom researchers classified as "very liberal," based on self-described political leanings. In the right column are sources whose content was widely shared by Facebook users identified as "very conservative."

Are you choosing which post to include on each side?

No. The content is being pulled automatically from these sites' public Facebook pages, once an hour using Facebook's software developer tools (specifically, the Graph API).

Are you saying that these views actually simulate what a conservative or liberal sees?

No. It's possible that users have a wide variety of news items appearing in their feeds. These are simply posts from sources that aligned with a majority of users of a particular political view in Facebook's study.

Why did you build this? Aren't you just reinforcing assumptions about the other side's biases?

We built this presentation because it's hard to see these opposing views side by side. Facebook users who are curious about opposing viewpoints may be apprehensive about recording a like for a particular news source-an action which may be seen by other friends. (You can make likes private in Facebook user settings.) This tool gives people anywhere on the political spectrum the ability to see current discussions about newsworthy topics from both very conservative and very liberal viewpoints.

You can download a list of the sources included in this project here.

Source: Bakshy, Eytan; Messing, Solomon; Adamic, Lada, 2015, "Replication Data for: Exposure to Ideologically Diverse News and Opinion on Facebook", http://dx.doi.org/10.7910/DVN/LDJ7MS, Harvard Dataverse, V2

# data[].attributes.attachment_link.description
What is this? Recent posts from sources where the majority of shared articles aligned "very liberal" (blue, on the left) and "very conservative" (red, on the right) in a large Facebook study.

# data[].attributes.attachment_link.title
Källkritik, fake news och faktagranskning

# data[].attributes.attachment_link.description
Detta forum och nätverk är ämnat för en mer ingående diskussion och informationsutbyte kring (det digitala) informationssamhällets utmaningar. Fokus ligger på den debatt som pågår kring "fake news",...

# data[].attributes.attachment_link.description
IIS Digitala lektioner är ett material för lärare som du kan använda när du förbereder lektioner eller när du undervisar kring digital kompetens i ditt ämne. Prova själv - det är gratis!

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tror att den bästa medicinen mot otrygghet på nätet är dialog. Att som förälder prata med sina barn om nätet är minst lika viktigt som samtalet om blommor och bin. Vi kallar det samtalet för nätpratet - det viktigaste samtalet du kanske ännu inte haft.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Allt om Filterbubblan

Filterbubblan.se är ett verktyg som låter dig se hur olika debatten låter i de tre ideologiska bubblor som präglar svensk inrikespolitik, från vänster till höger. Här har vi samlat svaren på de vanligaste frågorna om tjänsten.

Vem står bakom Filterbubblan.se?

Verktyget har utvecklats utifrån en idé av Per Grankvist, journalist och författare, i samarbete med Great Works, en digital innovationsbyrå.

Varför har ni skapat Filterbubblan.se?

Målet med verktyget är att göra det enkelt för människor att se hur debatten förs i aktuella ämnen i skilda bubblor, för att öka medvetenheten om hur mycket våra filterbubblor påverkar vår syn på världen.

I sociala medier befinner vi oss alla i olika filterbubblor där den information vi ser i våra flöden beror på vilka vi är vänner med, vilka vi följer och vilka inlägg vi klickar "gilla" på. Eftersom flödet är just personligt innebär det att vi inte ser hur mycket det skiljer sig från andra människors flöden. Det gör att det är lätt att tro att alla ser världen på samma sätt.

Genom att skapa ett verktyg som synliggör hur stor skillnaden är mellan de olika filterbubblorna hoppas vi kunna engagera och berika allmänheten. Filterbubblorna.se är ett projekt helt i public service-anda, med visionen att bidra till ett Sverige där alla är mer nyfikna och insatta.

Hur uppstod idén till Filterbubblan.se?

Hösten 2016 skrev Per Grankvist, den uppmärksammade essän En värld av filterbubblor som handlar om hur algoritmer påverkar vår världsbild. I samband med det amerikanska presidentvalet skapade Per två filterbubblor för att förstå de olika sidorna i det amerikanska presidentvalet, och där föddes tanken om att försöka göra något liknande för att synliggöra hur filterbubblor även präglar den svenska debatten. Verktyget har utvecklats i nära samarbete med Great Works som också utvecklat tekniken som analyserar och sorterar alla tweets i realtid.

Hur funkar Filterbubblan.se?

Den offentliga debatten i Sverige går att dela in i tre bubblor på en ideologisk vänster-högerskala, och det är dessa tre bubblor som du kan växla mellan på filterbubblan.se

I den rödgröna filterbubblan finns många åsikter man förknippar med Vänsterpartiet, Socialdemokraterna, Feministiskt Initiativ och Miljöpartiet. I den grönblå bubblan finns huvudsakligen åsikter som förknippas med Centern och Liberalerna. I den blåblåa bubblan hittar man flest åsikter som påminner om de från Moderaterna, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna.

Mycket av den svenska offentliga debatten förs på Twitter, men vanligtvis ser vi ganska få av de åsikter vi inte håller med om. Det beror dels på att vi följer människor vi gillar och dels på att de algoritmer som styr vad vi får se filtrerar bort sådant vi antas ogilla. Resultatet är det som kallas filterbubblor.

På filterbubblan.se ger vi dig möjlighet att titta in i andra bubblor, ta del av diskussionen och se hur de formulerar sig. Du kan även välja att filtrera diskussionen utifrån ett antal ämnen, och jämföra hur de olika bubblorna diskuterar ämnet. Vi har filtrerat bort bilder och videos för att sätta fokus på det skrivna ordet och underlätta jämförelser mellan hur olika personer formulerar sig.

Vilka tweets visas på Filterbubblan.se?

Målet med Filterbubblan.se är att synliggöra hur enskilda personer uttrycker sig i den offentliga debatten. Alla tweets publiceras efter en kort fördröjning medan innehållet analyseras för att avgöra om det handlar om något av de ämnen som du kan filtrera bubblorna efter. För att sätta ordet i fokus visar vi inte de tweets som i huvudsak innehåller bilder eller videos i det urval som visas på sajten. Analysen är objektiv, opartisk och sker helt automatiskt utan mänsklig inblandning.

Det är viktigt att poängtera att vi inte filtrerar bort några tweets på grund av innehåll, utan alla tweets som publiceras av de konton som ingår i respektive bubbla publiceras även här på Filterbubblan.se. Det innebär att tweetsen som visas här kan ha ett både olämpligt, grovt eller stötande innehåll. Filterbubblan.se har därför inget publicistiskt ansvar för själva innehållet, men ger dig en objektiv och oberoende representation av hur debatten verkligen förs i varje bubbla, inom respektive ämne.

Hur har ni gjort urvalet av de konton som ingår i varje bubbla?

Urvalet är gjort enbart genom att manipulera den algoritm som Twitter använder för att föreslår konton att följa, baserat på de konton man redan följer. Utifrån en kärna med ett dussintal konton som vi vet ingår i en bubbla (exempelvis Moderaternas partiledare i den blåblåa bubblan) har vi låtit Twitter föreslå fler konton, till dess att vi fått en bubbla med runt 70 konton. Därefter har processen upprepats för de andra två bubblorna.

För att inte förslagen ska vara påverkade av de konton som redan ingår i de andra bubblorna har vi börjat om från noll varje gång, och skapat bubblorna vid tre separata tillfällen. Att det likväl är en del konton som förekommer i mer än en av bubblorna beror på att de visat sig vara populära i flera bubblor.

Eftersom vi vill synliggöra hur enskilda personer uttrycker sig har vi uteslutit alla konton som tillhör partier, företag, organisationer och medier när bubblorna skapats. Moderaternas officiella Twitter-konto finns alltså inte är med, men däremot Anna Kinberg Batras eget konto. I den mån tweets från konton i dessa kategorier ändå förekommer i flödet som du ser på Filterbubblan.se beror det på att de retweeetats av människor som ingår i bubblan.

För en lista över vilka konton som ingår i respektive bubbla, klicka här: rödgröna bubblan, grönblåa bubblan och blåblåa bubblan.
https://twitter.com/filterbubblan/lists/r-dgr-na-filterbubblan
https://twitter.com/filterbubblan/lists/gr-nbl-a-filterbubblan
https://twitter.com/filterbubblan/lists/bl-bl-a-filterbubblan

Hur har ni gjort urvalet av de ämnen som finns på sajten?

Urvalet är gjort av Per Grankvist, som är ansvarig redaktör för verktyget. I bedömningen av vilka ämnen som passar på sajten har han tagit hänsyn till hur aktuella de är, till hur många personer som debatterar dem och i vilken mån det finns tydliga ideologiska skiljelinjer inom dessa ämnen.

Varför har ni valt Twitter och inte Facebook som utgångspunkt för Filterbubblan.se?

Även om Twitter har betydligt färre användare än Facebook i Sverige är det likväl den kanal där mycket av den offentliga debatten sker, vilket gör den lämplig för att synliggöra hur olika den debatten kan te sig ur olika perspektiv.

Dessutom är Twitters algoritm mindre sofistikerad än Facebooks-algoritm vilket för den lättare att manipulera för att kunna skapa representativa bubblor. Twitters algoritm tar i huvudsak bara hänsyn till vilka konton du interagerat med (lajkat, retweetar, svarat på). https://support.twitter.com/articles/164083 Den tar däremot inte hänsyn till plats, kön, surfmönster, äktenskapsstatus och en massa annan information som exempelvis Facebook och i Google gör när den sätter samman flödet utifrån vad den tror att du vill se. (Ett undantag är annonserna på Twitter, som kan använda sig av plats, kön och ålder även om de i huvudsak utgår från vilka andra konton användaren följer.

Algoritmens relativa enkelhet gör att vi kan minimera risken för att Twitters förslag på vilka konton som ska ingå i bubblan kontamineras av i personlig information om användaren. På Facebook hade detta varit ett betydande problem eftersom de både kräver mycket mer personlig information av användaren vid registrering, och spårar ditt beteende på nätet i större utsträckning.

Hur ska jag tolka flödet på Filterbubblan.se?

Filterbubblan.se är ett oberoende och opartisk verktyg, och vi gör därför ingen värdering av vad folk som ingår i bubblorna twittrar om. Syftet är synliggöra hur stor skillnaden är mellan de olika filterbubblorna för väcka tankar hos dig som användare om vad skillnaderna kan bero på.

Här är några förslag på saker som är intressanta att jämföra. Analysera vilka ord och begrepp som används i de olika bubblorna? Ur vilket perspektiv beskrivs aktuella händelser och hur skiljer de sig mellan bubblorna? Vilka roller tilldelas de inblandade? Vem är skurk och vem är offer?

Nästa steg är att fråga sig vilka bakomliggande orsaker som kan finnas till att olika personer väljer att beskriva en händelse på det sätt som de gör? Har de något att tjäna på att utrycka sig på det sätt som de gör? I så fall, vad?

Hur vet man om man befinner sig i en filterbubbla?

Det gör alla, på ett eller annat sätt. Idén om att man skulle kunna picka hål på filterbubblan så att man därmed skulle kunna ta emot alla nyheter, helt ofiltrerat, är orealistisk. Filterbubblor har funnits i alla tider, även långt innan modern teknik. Förr kunde bubblan bestå av att man befann sig på en viss plats och inte visste så mycket om resten av världen eller att man befann sig i ett sammanhang där en enda syn på resten av världen dominerade. Så kan det förstås fortfarande vara, men den stora skillnaden nu är att vi får personligare bubblor i sociala media som formar vår världsbild. Det sker dessutom snabbare och mer automatiskt än tidigare.

Vi befinner oss dessutom i lite olika bubblor samtidigt. En bubbla kan bestå av alla som känner sig som Malmöiter där det dessutom finns de som också befinner sig i en vegan-bubbla och i en MFF-bubbla. Det går därmed inte att bli av med bubblorna, men vi kan aktivt motverka att filtret för vad som tränger in i bubblan blir för tätt genom att utsätta oss för åsikter som går emot de "sanningar" som finns inuti varje bubbla.

Hur vet jag om min egen bubbla är för tät?

Med hjälp av Filterbubblan.se kan du jämföra din bubbla med de tre huvudbubblorna i den svenska debatten. Om ditt eget Twitterflöde liknar flödet i två av de tre bubblorna är det ingen fara, men om det bara liknar flödet i en av bubblorna kan det vara klokt att fundera på hur du ska göra för att motverka att din bubbla är så tät.

Här på sajten kan också själv kolla hur objektiva som de nyhetskällor som du brukar följa är genom att jämföra dem hur nyheter rapporteras i de olika bubblorna. Om rapporteringen i de nyhetskälla som du brukar följa påminner mycket om det perspektiv som dominerar i en av bubblorna på Filterbubblan.se kan det vara ett tecken på att den världsbild du har inte är så objektiv som du kunnat föreställa dig.

Vad kan man göra för att motverka att filterbubblorna blir så täta?

För att bli allmänbildad behöver man ta till sig nyheter ur olika perspektiv. Det innebär att man aktivt måste utmana den världsbild som dominerar i sin filterbubbla och de uppfattningar som man håller för sanna. Ett sätt att göra det är att ifrågasätta de påståenden man läser om på exempelvis Twitter. Verkar påståendet rimligt eller förvånar det dig? Finns det några källor som kan intygar att påståendet stämmer? Är det en eller flera källor och hur trovärdiga verkar dessa källor vara?

Det är så här som journalister arbetar för att kunna rapportera nyheter på ett sätt som är så korrekt och så objektivt som möjligt. Ju större nyhet, ju viktigare är det arbetet och ju viktigare är det därför att kontrollera sina källor. Ett sätt att motverka filterbubblorna är därför att följa nyhetskällor som gjort sig kända för att rapportera om saker på ett korrekt och objektivt sätt som möjligt. De flesta morgontidningar, Sveriges Radio och Sveriges Television är alla exempel på sådana källor. Exempel på medier som däremot inte lever upp till kraven på korrekt och objektiv rapportering är skvallertidningar, internetforum och medier med väldigt tydlig politisk hållning, exempelvis Fria Tider och Breitbart.

Ett sätt att försäkra sig om att du bara får nyheter som inte är vinklade för att passa en viss världsbild eller politisk åsikt - vilket alltså riskerar att göra din bubbla tätare - är att följa objektiva nyhetskällor i dina sociala medier. Oavsett om du gillar vad morgontidningarna eller public service-bolagen väljer att rapportera om eller inte, kan du känna dig trygg med att de på det hela taget förmedlar en objektiv bild av världen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Filterbubblan.se - visar hur debatten förs i olika bubblor

# data[].attributes.attachment_link.description
Filterbubblan.se är ett verktyg som låter dig se hur olika debatten låter i de tre ideologiska bubblor som präglar svensk inrikespolitik, från vänster till höger. Här har vi samlat svaren på de vanligaste frågorna om tjänsten. Verktyget har utvecklats utifrån en idé av Per Grankvist, journalist och författare, i samarbete med Great Works, en digital innovationsbyrå.

# data[].attributes.attachment_link.description
Att kritiskt kunna granska och värdera information är en viktig förmåga att utveckla för att kunna verka aktivt i vår demokrati. Vi kan börja med detta tidigt i barn och elevers lärande. Förmågan finns med i läroplanerna på flera ställen. Här får ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Närmare 12 000 elever var anmälda till ForskarFredags massexperiment 2017, Nyhetsvärderaren! Tillsammans hjälpte de forskare att undersöka vilka nyheter som rör sig i ungas digitala flöden, och hur trovärdiga nyheterna är. Nu ska forskarna analysera resultaten. En populärvetenskaplig rapport publiceras på denna sida i början av 2018. Ett varmt tack till alla lärare och elever som deltog!

ForskarFredags massexperiment 2017, Nyhetsvärderaren, handlar om ett högaktuellt ämne: källkritik i digitala medier.

I Nyhetsvärderaren samarbetar forskare, lärare och elever för att tillsammans:

undersöka vilka nyheter som rör sig i högstadie- och gymnasieelevers nyhetsflöden

utveckla och testa ett verktyg för att lära elever källkritik i digitala medier.

Med hjälp av ett digitalt verktyg samlar eleverna in, kategoriserar och granskar nyheter på ett vetenskapligt sätt. Genom att delta tränar ungdomarna sin förmåga att källkritiskt granska nyheter i sina egna flöden, samtidigt som forskningen får nya kunskaper om vilka typer av nyheter som unga tar del av i olika kanaler.

Falska nyheter kan lura vem som helst

I dagens medielandskap får många människor, särskilt ungdomar, ofta information om aktuella händelser genom internetsajter och sociala medier. Samtidigt använder olika aktörer dessa nya medier för att sprida rädsla och fördomar via fejkade nyheter.

Forskning om källkritik tyder på att det inte räcker med hög utbildning och ett allmänt kritiskt förhållningssätt för att kunna tolka nyheter på ett bra sätt. Alla kan luras av falska nyheter - oavsett om man är grundskoleelev eller professor.

Enligt nya forskningsresultat är det bästa sättet att avgöra om nyheter går att lita på eller ej, att följa vissa vetenskapliga principer. Det är dessa principer som ska användas i Nyhetsvärderaren.

Gott om trovärdig information på nätet

Det är viktigt att betona att det förstås också finns mängder av trovärdig information att hämta på nätet. Att dra slutsatsen att alla ljuger är lika fel som att förutsätta att alla talar sanning. Hotet från falska nyheter ska varken underskattas eller överdrivas. I massexperimentet Nyhetsvärderaren ser vi det som en utmaning som vi tillsammans hjälps åt att granska vetenskapligt.

Läs gärna artikeln Gör eleverna till nyhetsgranskare i Lärarnas tidning om forskaren Thomas Nygren som är en av de som utvecklar 2017 års massexperiment med oss på VA.

Anmälan och praktisk info

Experimentet var anpassat för högstadie- och gymnasieelever och genomfördes under vecka 35 eller vecka 39 (varje lärare valde själv vad som passade schemat bäst). Det var kostnadsfritt att delta. En rapport om resultaten kommer att publiceras i början av 2018.

Totalt tog experimentet cirka 120 minuter att genomföra (tiden kunde delas på flera lektioner). Nyhetsvärderaren vände sig enbart till elever på högstadium och gymnasium (Komvux och SFI kunde också delta). Yngre elever kunde istället delta i ForskarFredags teckningstävling " Rita dig själv som forskare " för förskola upp till åk 6.

Lärarhandledning

Här kan ni ladda ner:

1. Lärarhandledningen, med experimentets bakgrund och praktiska instruktioner för hur det går till,

2. en bildpresentation som du ska gå igenom med eleverna innan ni påbörjar experimentet,

3. en lathund till de frivilliga statistikuppgifterna som finns med i slutet av lärarhandledningen, som en fördjupning av ämnet.

Nyhetsvärderaren är ett samarbete mellan Vetenskap & Allmänhet, Uppsala universitet och RISE Interactive. Massexperimentet genomförs med stöd från Vinnova och EU:s forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020.

Ett stort tack till alla elever och lärare som var med och forskade i 2017 års massexperiment!

Kolla in Forskaren Thomas Nygrens bästa tips på hur du kan granska de nyheter du tar del av nedan:

Tidsplan för massexperimentet Nyhetsvärderaren 2017

15 maj: Anmälan öppnar
20 september: Sista dag för anmälan (förlängt anmälningsdatum)
v.34: Publicering av lärarhandledning
v.35 eller v.39: Experimentet genomförs (lärare väljer själva vilken vecka som passar schemat bäst)
april 2018: Populärvetenskaplig forskningsrapport publiceras

För mer information kontakta projektledare Fredrik Brounéus, [email protected]

# data[].attributes.attachment_link.description
Närmare 12 000 elever var anmälda till ForskarFredags massexperiment 2017, Nyhetsvärderaren! Tillsammans hjälpte de forskare att undersöka vilka nyheter som rör sig i ungas digitala flöden, och hur trovärdiga nyheterna är. Nu ska forskarna analysera resultaten. En populärvetenskaplig rapport publiceras ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Medie- och informationskunnighet är viktigt i vår digitala samtid. MIK för mig hjälper dig som är pedagog att lära ut källkritiskt tänkande och kunskap om dagens medielandskap på ett relevant och inspirerande sätt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Medie- och informationskunnighet är viktigt i vår digitala samtid. MIK för mig hjälper dig som är pedagog att lära ut källkritiskt tänkande och kunskap om dagens medielandskap på ett relevant och inspirerande sätt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rasistiska och sexistiska budskap, elakheter, trakasserier och mobbning har blivit en ovälkommen del av livet på nätet för många. Särskilt utsatta är barn och unga. För att stärka dem och ge dem verktyg att hantera och motverka näthat, driver Statens medieråd kampanjen No Hate Speech Movement.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En artikel från Internetstiftelsen, IIS.

Ingen vill bli lurad, oavsett om det handlar om skrämselpropaganda för produkter som ger cancer, blufföretag som vill blåsa dig på pengar eller ideologiska agendor. Du vill såklart inte vara en bricka i någon annans spel.

Men varför sprids då information, reklam eller nyheter, som medvetet bara ger en liten del av sanningen eller inte stämmer alls? Det finns väl ingen människa som vill bidra till att lögner och halvsanningar får fotfäste på nätet och i sociala medier?

Svaret är egentligen enkelt. Man glömmer eller slarvar med att dubbelkolla det man delar. Den vardagliga källkritiken är viktig: Vem är det som säger vad och varför?

Grundprincipen är att vi alla måste förhålla oss till vad vi läser och varifrån det kommer.

Källkritik handlar om att lära sig att skilja sant från falskt, att avgöra vad som är trovärdigt, och att vara medveten om att olika avsändare har olika syften.

Det innebär att du själv måste ifrågasätta det du läser. Vem ligger bakom en undersökning som en tidning eller sajt skriver om? Är det en forskargrupp som presenterar resultatet av en vetenskaplig studie, eller kommer informationen ursprungligen från ett privat företag som vill sälja mer av sin vara?

- Grundprincipen är att vi alla måste förhålla oss till vad vi läser och varifrån det kommer, säger Thomas Nygren, historiker och forskare om källritik vid Uppsala universitet.

Även helt sanna påståenden kan användas till olika ändamål. Ett politiskt parti och en dagstidning kan sprida samma nyhet - men de gör det av olika anledningar och med olika mål, ofta genom att lyfta fram just det som passar det egna syftet.

Det är inga konstigheter, egentligen, men samtidigt upplever många att det är svårare att vara källkritisk i dag än för bara tio år sedan. 81 procent av svenskarna använder sociala nätverk i dag, enligt rapporten Svenskarna och internet 2017, och som bekant kan vem som helst lägga ut vad som helst på nätet. Och vem som helst kan också sprida innehållet vidare på sociala medier.

- Det som tidigare var väldigt resurskrävande är nu lätt att sprida utan en stor budget, jämfört med om du tidigare skulle skicka ut en tidning och få den att se trovärdig och oberoende ut, säger Thomas Nygren.
När osanningar påverkar demokratin
Sociala medier är en viktig plattform för de som aktivt vill skapa desinformation. Enligt en studie från Oxford University baserades en fjärdedel av all information med politisk anknytning som spreds på Twitter i samband med det franska presidentvalet i fjol, på missvisande fakta.

Fejkade nyheter var något som diskuterades flitigt i samband med valet i USA 2016. Efter valet gjorde den digitala publicisten Buzzfeed en undersökning som pekade på att fejkade nyheter fick större engagemang på Facebook jämfört med nyheter som ansågs som trovärdiga.

- Den stora risken är just när det lyfts fram felaktig eller vinklad och vriden information som hotar demokratin eller innehåller riktigt allvarliga medicinska felaktigheter, säger Thomas Nygren.

De falska nyheter som sprids mest på nätet ser ofta trovärdiga ut. Så pass trovärdiga att de kan lura rutinerade journalister, politiker och experter som borde veta bättre.

Om vi läser eller hör något sägas flera gånger följer vi det.

Vanliga sätt att fejka trovärdighet är att ha en vettig webbadress, förse sitt material med många referenser (som kan vara riktiga eller påhittade i sig) samt ha tydliga kontaktuppgifter. Det är lätt att dölja den verkliga avsändaren bakom en webbadress eller anonyma konton på sociala medier som Twitter och Facebook.

För mottagaren är det också svårt att hålla koll på den stora mängd sajter, konton och källor som finns på nätet.

- Informationsflödet sköljer över oss och vi får mindre hjälp i dag att sortera det. Om vi läser eller hör något sägas flera gånger följer vi det, säger Thomas Nygren.
Det var bättre förr - eller?
Trots att ordet används oftare i dag så är källkritik inte något nytt. Desinformation, det vill säga uppdiktad eller förvrängd information, användes flitigt under kalla kriget och termen ska ha myntats av Josef Stalin efter andra världskriget.

- Under Kalla kriget cirkulerade det massor av planterade, falska nyheter, där syftet var att få in sin världsbild i andra människors medvetande och sprida den runt om världen. Men även längre tillbaka i tiden har det förekommit olika former av manipulation för att få människor att tycka och tänka olika saker, berättar Thomas Nygren.

Lobbygrupper av olika slag har funnits länge, och i krig har det varit vanligt med underrättelsetjänster som alla jobbat med att få ut sitt eget perspektiv på världen. Tidigare fick människor förlita sig på vad de fick veta i tidningar, tv och radio. I dag har vi lättare att kolla upp om något är sant.

Enligt rapporten Svenskarna och internet 2017 är det knappt några svenska internetanvändare som tror att all information de tar del av på internet är pålitlig, men 44 procent tror ändå att den mesta av information de tar del av på internet är pålitlig.

Det är både bra och dåligt.

Samtidigt som nätet gjort att lögner enklare sprids, är det också ett fantastiskt verktyg för att kontrollera om något är sant eller inte. Det var avsevärt svårare förr.
Vad kan du själv göra?
Som individer har vi själva ett ansvar för att inte sprida obekräftad information vidare. För att inte själva bli lurade - och för att inte lura andra. Du vet att det finns aktörer som jobbar aktivt för att lura dig eller andra på pengar, eller som vill driva en ideologisk agenda.

Därför måste du tänka till innan du trycker på delaknappen.

- Vi behöver vara delningskritiska. Det vill säga att vi måste ha koll på vad det är vi delar innan vi gör det, och komma ihåg att allt vi gör på nätet sprider sig, säger Jutta Haider, som är forskare vid Lunds universitet, inriktad på digitala kulturer och algoritmer.

Jutta Haider tycker att vi inte bara ska fundera över vår källkritik utan också över vår källtillit, det vill säga vilka källor vi känner förtroende för.

- Vi hinner inte lägga tid på att granska alla påståenden vi stöter på i sociala medier. Därför behöver vi hitta källor som vi faktiskt litar på. Då kan vi i en nyhetssituation jämföra information från andra källor med dem. Det är ett första steg, enligt Haider.

Så vad kan man göra föra att bli en bättre internetanvändare? Thomas Nygren menar att nätet i sig kan vara ett hjälpmedel för att lösa nätets problem.

Titta på det du läser och fråga dig själv varifrån informationen kommer.

- Googla och se om det finns någon bevisföring eller om det handlar om löst tyckande eller tänkande. Titta på det du läser och fråga dig själv varifrån informationen kommer. Jämför informationen från flera källor och kolla särskilt vad trovärdiga källor säger om saken. Det gäller att på ett klokt sätt kombinera vad som är vetenskapligt bevisat med granskade nyheter. Genom att börja där kan du sedan lättare förhålla dig till det som är vridet.

Genom att vara uppmärksam och tänka efter slipper du inte bara bli lurad personligen - du gör också hela vårt samhälle en stort tjänst.

Vardagskunskap om internet och digitala tjänster, för att alla ska vilja, våga och kunna använda internet. Läs mer här!

# data[].attributes.attachment_link.title
Därför ska du bry dig om källkritik | Källkritik - Tänk innan du delar! | Internetkunskap

# data[].attributes.attachment_link.description
En artikel från Internetstiftelsen, IIS. Ingen vill bli lurad, oavsett om det handlar om skrämselpropaganda för produkter som ger cancer, blufföretag som vill blåsa dig på pengar eller ideologiska agendor. Du vill såklart inte vara en bricka i någon annans spel.