# data[].attributes.body
stemnings billeder

# data[].attributes.body
Man vil gerne finde ud af mere

# data[].attributes.headline
viser kun en lille del af den samlede fortælling

# data[].attributes.subject
viser kun en lille del af den samlede fortælling

# data[].attributes.body
kort periode

# data[].attributes.body
historiens begyndelse
starten af historien

# data[].attributes.body
postermywall

canva

adobespark

# data[].attributes.body
hvordan er det hele blevet klippe samme

# data[].attributes.body
BILLEDBESKÆRING

En billedbeskæring er et udsnit af den filmede virkelighed. Hvor stort et udsnit af virkeligheden vi ser, afhænger af afstanden mellem tilskueren og motivet.

I et nærbillede er vi tæt på motivet, og i et totalbillede er vi langt fra motivet. I en film er kameraet tilskuerens ”øje”. Men i film har vi et mindre synsfelt end i virkeligheden. Billedet bliver beskåret, dvs. der er en ramme omkring motivet ligesom på fotografier og malerier. Rammen sætter grænser for, hvad vi kan se. Rammens form er forskellig alt efter filmens billedformat.

På film ser vi en mindre del af motivet, end vi ville have gjort i virkeligheden. Når vi er tæt på fx en person, kan vi se detaljer ved personen. Men så kan vi til gengæld ikke se ret meget af det, som er rundt om personen. Det kan vi bedre se, når vi kommer langt væk fra personen og kan overskue en hel location. Til gengæld er det svært at se detaljer som fx ansigtsudtryk, når vi er langt væk.

Den menneskelige krop er den målestok, vi bruger, når vi taler om billedbeskæring. I et nærbillede fylder et ansigt hele billedet. Hvis en vandmelon (der har samme størrelse som et hoved) fylder hele billedet, kalder vi det også et nærbillede. Hvis et kirsebær fylder hele billedet, kalder vi det derimod ultranær. Hvis det store hjul med ballongyngerne fylder hele billedet, kalder vi det en total. Vores udgangspunkt er hele tiden størrelsen af et menneske.

# data[].attributes.body
FILMISKE VIRKEMIDLER

De filmiske virkemidler er filmens æstetik. Det er måden, billederne og lyden bruges, dvs. filmens udtryk. De filmiske virkemidler er med til at fortælle historien og skabe stemning og spænding i en film.

Instruktøren og filmholdet tænker over hver eneste detalje ved filmens udtryk. Skal en person fotograferes nedefra i frøperspektiv eller oppefra i fugleperspektiv? Skal filmens farver være varme som i en kærlighedsfilm eller kolde som i en gyserfilm? Skal klipningen have højt eller lavt tempo? Skal der være underlægningsmusik? Der er mange ting at tage stilling til, når man beslutter, hvordan filmen skal se ud og lyde.

De filmiske virkemidler er med til at fortælle historien og formidle temaet. Hvis temaet er mobning og ensomhed, kan dystert lys og trist musik underbygge tema og stemning. Omvendt kan varme farver og glad musik gøre vores oplevelse af en lykkelig scene ekstra positiv. I en gyserfilm kan instruktøren bruge de filmiske virkemidler til at skabe snigende uhygge eller give os et pludseligt chok (suspense og surprise).

# data[].attributes.headline
Hovedkarakteren og konflikten præsenteres på få minutter i starten af filmen.

# data[].attributes.subject
Hovedkarakteren og konflikten præsenteres på få minutter i starten af filmen.

# data[].attributes.body
kamera bevægelse, hvordan bevæger den sig, hurtig eller langsom osv.

# data[].attributes.body
billedestil

# data[].attributes.body
hvor læseren eller tilskueren undertiden får et indblik i, hvad der sker bagefter

# data[].attributes.body
hvor konflikten oftes bliver løst

# data[].attributes.body
I kortfilmen vises kun det vigtige

# data[].attributes.body
konflikten forstærkes og spændingen stiger

# data[].attributes.body
baggrunds lyde

# data[].attributes.body
LYD

Lyd på film kan deles op i kategorierne tale, musik, reallyd og effektlyd. Lyden har afgørende betydning for tilskuerens oplevelse af filmens stemning, sammenhæng og troværdighed.

Man kalder ofte film for ’levende billeder’ og ’et visuelt medie’. Men der er mere til sagen end det, vi ser. Lyden – alt det, vi hører – har en enorm betydning for vores oplevelse af film, og derfor er det mere præcist at kalde det ’et audiovisuelt medie’.

Reallyden er helt afgørende for, at en film virker troværdig, og at vi kan leve os ind i handlingen. Effektlyde og musikskaber stemning, underbygger handlingen eller forskrækker os på de helt rigtige tidspunkter. Hvad er en gyserfilm uden uhyggelig underlægningsmusik? Hvad er en actionfilm uden brag fra eksplosioner?

Når filmlyd fungerer, som den skal, kan vi se en hel film uden at lægge ret meget mærke til lyden. Eller rettere: vi lægger ikke bevidst mærke til den. For naturligvis opfatter vores ører al lyden i filmen. Ubevidst registrerer vi lyden, og den påvirker vores oplevelse af filmen. Og netop fordi, lyden påvirker os på det ubevidste plan, kan lyd være et meget stærkt og effektivt filmisk virkemiddel.

Her er skema, der giver et overblik over forskellig slags lyd på film:

Lydtype | Synkron lyd
- den lyd, både vi (tilskuerne) og personerne i filmen kan høre. | Asynkron lyd
- den lyd, kun vi (tilskuerne) kan høre.
Tale | Replikker og dialog fra personer, der optræder i filmen. | Fortællerstemme
Speakerstemme
Voice over
Musik | Noget (fx en radio) eller nogen, som vi kan se spille på billederne | Underlægningsmusik
Soundtrack
Reallyd / effektlyd | Reallyd
Effektlyd (forstærkede reallyde, fx slag eller eksplosioner) | Effektlyd (fx chokeffekter i en gyserfilm eller lyd, der mimer bevægelse i en tegnefilm)

# data[].attributes.body
hvor der er ingen vej tilbage og konflikten er uundgåelig

# data[].attributes.body
en hovedperson

# data[].attributes.body
går tættere på konflikten og motiverne bag bogen eller filmen

# data[].attributes.body
En kortfilm tilhører som regel en undergenre.

# data[].attributes.body
personerne præsenteres

# data[].attributes.body
en lille film, der åbner for et større univers og en større fortælling

# data[].attributes.body
Der kan være en plotnøgle i en kortfilm. Det giver en anden måde at tænke på kortfilmen om.

# data[].attributes.body
En lille film, der åbner for et større univers og en større fortælling

# data[].attributes.body
kun én lang scene

# data[].attributes.body
ikke så meget handling

# data[].attributes.body
Åben eller lukket slutning

# data[].attributes.body
noget der er opdigtet

# data[].attributes.body
Kortfilm tilhører fiktion genren

# data[].attributes.body
ikke mange ord

# data[].attributes.body
Hvad er kortfilmens budskab

# data[].attributes.body
Hvor filmen befinder sig fx i Sverige eller Norge

# data[].attributes.body
https://indidansk.dk/kortfilm-2
http://dansk.gyldendal.dk/Indgange/forloeb/genrer/kortfilm.aspx
https://filmcentralen.dk/grundskolen/filmsprog/filmiske-virkemidler
https://filmcentralen.dk/gymnasiet/filmsprog/location
https://filmcentralen.dk/gymnasiet/filmsprog/filmens-dramaturgi
clio online kortfilm

# data[].attributes.body
en kort film

# data[].attributes.body
vær opmærksom på lyset

# data[].attributes.body
Anslag, præsentation, uddybning, gennemgang, point of no return, klimaks, udtoning.

# data[].attributes.body
hvordan er stemningen i filmen