# data[].attributes.body
Bedömning som för lärandet framåt med fem nyckelstrategier
Om man inte vet var man ska är det ingen idé att skynda sig. Man vet ändå inte när man kommer fram.” Nalle Puh

BAKGRUND
Skolan ska jobba med både summativa och formativa bedömningar. Betyg är en form av summativ bedömning, ett sätt att berätta vad en elev har lärt sig. Det är dessutom ett urvalsverktyg. Den formativa bedömningens syfte är ett annat: att stärka elevernas lärande när det pågår.

– Betyg och poängsättning har väldigt lite med lärande att göra. Det är en stor vits att eleverna vet vilka krav skolan ställer och att elever får avslut i olika moment. Men medan lärandet pågår ska man inte poäng- och betygsätta det, säger Christian Lundahl, docent i pedagogik vid Uppsala universitet.Han citerar bedömningsgurun Dylan Wiliam: ”If you’re gonna mark, don’t bother comment”. Om du tänker sätta betyg kan du strunta i att kommentera. Anledningen är att den elev som ser en bokstavskombination eller siffra på sin uppsats eller sitt prov inte kommer att lägga märke till lärarens kommentar.

– Och det är i kommentaren som nyckeln till det fortsatta lärandet finns, säger Christian Lundahl.

I Borås stad har man experimenterat med att ge både kommentarer och betyg på vissa prov och bara kommentarer på andra. En gymnasieelev som just fått tillbaka ett filosofiprov skrev så här till sin lärare:

”Jag har kollat igenom kommentarerna men eftersom betyget står på blir man smått blind av det och fokuserar lite för mycket på det. Så personligen (även om jag mycket möjligt skulle klaga om jag inte får betyget skrivet) skulle vilja att du inte gör det för jag märker att jag lägger mer fokus på kommentarerna och utvecklas bättre om betyget inte står på pappret.”

Tre frågor är centrala i den formativa bedömningen:
1.Vad är målet?
2.Var är jag?
3.Vad blir mitt nästa steg för att nå målet?
Det är de frågorna som elever och lärare arbetar tillsammans med under lektionerna...

# data[].attributes.headline
Strategi 1 - Tydliggöra mål och kunskapskrav

# data[].attributes.subject
Strategi 1 - Tydliggöra mål och kunskapskrav

# data[].attributes.body
När elever vet vad de ska göra och förstår varför de ska göra det, samt känner till olika kunskapskvaliteter, uppstår flera positiva effekter. Eleverna blir målmedvetna vilket betyder att de enklare kan fokusera på det som är relevant. Elever som förstår syftet med undervisningen kan också lättare utveckla egna motiv för lärandet.

Arbetet med att tydliggöra målen och kunskapskraven behöver ske under hela arbetsområdet och som en naturlig, integrerad del i undervisningen. Genom att involvera, engagera och aktivera eleverna i målen och kunskapskraven, gör vi dem ägare till sin egen lärprocess. Det är en viktig del i resan mot det livslånga lärandet!

Viktiga metoder:
Lärandematriser
Konkretisering av kunskapskrav
Elevexempel

# data[].attributes.body
För att anpassa undervisningen och ge den återkoppling eleverna behöver, måste läraren veta vad eleverna lärt sig och hur de tänker. För att hjälpa elever vidare behöver läraren se både deras kunskaper och deras missförstånd. Det är emellertid skillnad på att ställa frågor medan lärandet pågår och frågor som ska utgöra en slutbedömning. Medan lärandet pågår är det viktigt att ställa frågor eller göra uppgifter som också ger information om vad eleverna har problem med och varför.

Den information läraren får kan sedan användas i utformandet av feedback, så att återkopplingen blir ett direkt stöd i elevernas fortsatta lärande. Men även som utgångspunkt i lärarens fortsatta planering av undervisningen.

Frågor och uppgifter - rätt ställda - synliggör elevernas tankar: Varför tror du det, kan du utveckla, hur menar du då, vad ligger i förlängningen av det resonemanget?

Viktiga metoder:
No hands up (glasspinnar, names in a hat)

# data[].attributes.body
När läraren tydliggör målen och kunskapskraven för eleverna och ger dem möjlighet att visa sitt kunnande bör läraren ge återkoppling på hur det går, och inte minst hur eleverna kan arbeta vidare för att nå dit de vill.

Återkoppling är som mest effektiv för lärandet om den är så konkret som möjligt och utgår från elevens arbete, under processen gång. Grundprincipen är att återkoppling som gynnar lärandet sker medan lärandet pågår.

För att återkopplingen ska föra lärandet framåt behöver den innehålla relevant information och tips på strategier som talar om hur eleven kan komma vidare. Återkopplingen bör besvara frågorna:

Var i förhållandet till målet befinner sig eleven?

Vad skulle kunna vara nästa steg i lärandet?

Hur kan eleven ta sig dit?

Viktiga metoder:  Exit tickets
Vad har du lärt dig idag? Vad behöver du lära mer för att komma vidare?

Vad var det viktigaste du lärde dig i dag? Varför?

Vilken del av lektionen var bäst för dig, gruppdiskussionen, genomgången, enskilt arbete mm? Varför?

Exempel:
Post-it-lappar
Shout it out - Notebook, SMART-board
Fråga ställd i Classroom
Padlet
Whiteboard.fi
AnswerGarden

# data[].attributes.attachment_link.title
Christian Lundahl   3  Återkoppling som för lärandet framåt

# data[].attributes.headline
Strategi 4 - Aktivera eleverna som lärresurser för varandra

# data[].attributes.subject
Strategi 4 - Aktivera eleverna som lärresurser för varandra

# data[].attributes.body
Vi lär oss genom att interagera med varandra, dvs. vi lär oss av varandra, när vi ser varandras perspektiv, när vi stöter och blöter argument. Det är också så att vi får syn på oss själva när vi speglar oss i andra. En viktig del i denna interaktion är hur vi reagerar på varandras perspektiv och kunnande. Vi kommenterar och bedömer varandra och lär oss både av att ge och ta kritik.

Alla elever gynnas av att ge varandra respons, men det är viktigt att eleverna får se och höra goda exempel på konstruktiv kritik om de ska kunna utveckla ett eget sunt sätt att bedöma andra. Det är nödvändigt att man går varligt fram när det gäller att arbeta med kamratrespons, särskilt om eleverna inte är vana vid att ge varandra repsons. Det är något eleverna behöver tränas i och att skapa checklistor för hur man går till väga är ett bra verktyg. Det är med andra ord viktigt att skapa ett klassrumsklimat som gör att eleverna vågar prata och vågar göra fel, för det är genom misstagen vi lär oss.

Viktiga metoder:
Two stars and a wish
Kamratrespons

Se även: Film Malin och Mattias - förstelärare inom Thoren Framtid om BFL
Google Drive/Personal/Pedagogik/BFL

# data[].attributes.attachment_link.title
critique and feedback - the story of austin's butterfly - Ron Berger

# data[].attributes.headline
Strategi 5 - Aktivera eleven som ägare av sin egen lärprocess

# data[].attributes.subject
Strategi 5 - Aktivera eleven som ägare av sin egen lärprocess

# data[].attributes.body
Vi lever i en föränderlig värld där förmågan att ”lära om och lära nytt” är en av de viktigaste kompetenser vi behöver. Att lära@lära är en av EU:s åtta nyckelkompetenser och grunden i allt formativt arbete.  Vi vet idag att bedömning för lärande främjar elevernas kommunikationsförmåga, ansvar, inflytande och kreativitet långt bättre än den klassiska konventionella, summativa bedömningen.

Dylan Wiliam, professor emeritus vid institute of education vid University of London, som myntade de fem nyckelstrategierna och som är författare till boken Att följa lärande - formativ bedömning i praktiken, menar att man inte föds smart - det är något som man lär sig. Det är viktigt att vi har det förhållningssättet till eleverna och att vi utgår från att alla har samma förutsättningar att lära.  Det tar cirka 10 000 timmar att lära sig att bli riktigt bra på något och detta behöver vi också kommunicera med eleverna - att det är hårt arbete som ligger bakom att man lyckas.

Viktiga metoder:
C3B4me (Fråga Google, biblioteket och en kamrat innan du frågar läraren. En egen strategi att ta sig framåt).