# data[].attributes.body
Åneby, Grini, Ulven og Espeland, Falstad, Sydspissen, Tromsdalen, Isrenna, Beisfjord og mange andre

http://historien.wikidot.com/konsentrasjonsleirene-i-norge

# data[].attributes.body
Opprinnelig lagd som et kvinnefengsel men når krigen kom ble det brukt for norske krigsfanger og var den største fangeleiren i Norge.

# data[].attributes.attachment_link.description
Grini, på tysk Polizeihäftlingslager Grini, på Ila i Østre Bærum nordvest for Oslo var opprinnelig planlagt og bygd som kvinnefengsel, men ble fra 1940 tatt i bruk som interneringsleir for norske offiserer og seinere krigsfangeleir av okkupasjonsmakten i Norge under andre verdenskrig. I dag benyttes bygningene som fengsel og har navnet Ila fengsel og forvaringsanstalt.

# data[].attributes.body
Beisfjord er et lite tettsted i Nord-Norge, i nærheten av Narvik. Før krigen bodde det ca. 100 mennesker i Beisfjord. Det ble opprettet en fangeleir i Beisfjord i juni 1942. Først bodde 900 jugoslaviske fanger der, men i oktober 1942 ble de flyttet. I stedet kom Sovjetiske fanger, og til sammen bodde mellom 600 og 1500 sovjeter i leiren gjennom krigen.

http://www.hlsenteret.no/kunnskapsbasen/folkemord/folkemord-under-nazismen/bakgrunn/fangeleire/beisfjord.html

# data[].attributes.body
Oprettet 14. juni 1941 av Nazister

# data[].attributes.body
På det meste var det 5 400 fanger på Grini. Til sammen var 20 000 fanger innom Grini under krigen. Fangene var fra alle sosiale klasser, både grenseloser, politikere, professorer osv. Noen av fangene satt også inne for vanlige kriminelle handlinger, og også noen prostituerte satt på Frini.

https://www.jegersberg.com/fanger-paa-grini.html
https://mia.no/grinimuseet/om-grini-fangeleir

# data[].attributes.body
I oktober 1942 ble leiren overtatt av Wehrmacht, og forholdene i leiren ble litt bedre. 600 sovjetiske fanger ble flyttet dit. De måtte jobbe, blant
annet med å bygge militæranlegg. I oktober 1944 kom mange fanger fra Finland, og antallet fanger i leiren økte til 1583. Fra oktober 1942 til krigens slutt var det bare sovjetiske fanger i leiren.

http://www.hlsenteret.no/kunnskapsbasen/folkemord/folkemord-under-nazismen/bakgrunn/fangeleire/beisfjord.html

# data[].attributes.body
De jugoslaviske fangene kom med skipet Kerkplein til Narvik i 1942. Derfra måtte de gå 11 km inn til leiren. Fangene måtte jobbe fra 5 om morgenen til 20 om kvelden, og de måtte gå halvnakne uansett vær. Svært mange ble syke. Av 900 jugoslaviske fanger døde 748. Mellom 17 og 18 juli 1942 ble 287 jugoslavere drept og brent levende. De yngste var bare 14 år. Dette skjedde fordi man ville unngå spredning av sykdom. Hendelsen er noe av det mest grusomme som skjedde i Norge under andre verdenskrig.

https://www.nrk.no/nordland/her-ble-287-mennesker-brent-levende-eller-skutt-i-lopet-av-en-natt-1.13606062
https://digitaltmuseum.no/011085441679/beisfjord-fangeleir
https://snl.no/Beisfjord_fangeleir
http://www.hlsenteret.no/kunnskapsbasen/folkemord/folkemord-under-nazismen/bakgrunn/fangeleire/beisfjord.html

# data[].attributes.body
En konestrasjonsleir er en godt bevoktet og brutal fangeleir. Den ble ofte brukt for sivile. Begreper er mest kjent fra andre verdenskrig og Tyskland.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Utviklingen av nazistenes system for konsentrasjonsleirer kan deles i seks faser.

Den første fasen

I den første fasen av naziregimet (1933-1934) ble leirene opprettet i eksisterende bygninger som et særlig tiltak mot (faktiske eller antatte) motstandere av nazismen og det nye regimet. Det fantes ingen enhetlig modell for disse leirene og heller ingen fast institusjonell forankring, mange av dem ble stengt i løpet av det første året.

Den andre fasen

I den andre fasen (1934-1935) ble de leirene som fremdeles eksisterte omgjort til statlige institusjoner under ledelse av Theodor Eicke, kommandanten for Dachau, som nå ble inspektør for alle konsentrasjonsleirene og sjef for SS-avdelingene som skulle være ansvarlig for vaktholdet i dem. Eicke ønsket å reorganisere og systematisere alle leirene med Dachau som forbilde.

Den tredje fasen

I den tredje fasen (1936-1939) ble konsentrasjonsleirene og forfølgelsen av naziregimets politiske og rasistiske motstandere ytterligere sentralisert gjennom utnevnelsen av Heinrich Himmler til sjef for SS. I denne fasen gikk leirene fra å være politiske fengsler til å bli nazistiske konsentrasjonsleirer. Leirene fikk en enhetlig organisering og forvaltningsstruktur, det ble bygget mange nye store leirer og antallet fanger steg betraktelig.

Nazistenes forfølgelse av politiske motstandere og jøder utvidet seg til også å gjelde sigøynere ( rom), Jehovas vitner, homoseksuelle, angivelig asosiale personer (som hjemløse og prostituerte) og små og store kriminelle. I denne fasen startet også bruken av fanger til ulike typer arbeid i SS-eide fabrikker. Dessuten måtte fangene delta i byggearbeid i leiren de var fanger i eller de ble sendt til andre steder for å bygge nye leirer.

Den fjerde fasen

Den fjerde fasen (fra krigsutbruddet i 1939 til 1942) markerte en overgangsperiode. Utbruddet av andre verdenskrig førte til at leirene ble fylt med fanger fra de okkuperte og annekterte landene. Dessuten etablerte nazistene nye leirer i de landene de okkuperte.

Den femte fasen

Den femte fasen (1942-1944) var kjennetegnet av tvangsarbeid og tilintetgjørelser. I 1942 ble konsentrasjonsleirene overført til avdeling D i SS-Wirtschafts- und Verwaltungshauptamt (SS' økonomi- og forvaltningsstyre), noe som markerte det forsterkede fokuset på utnyttelsen av fangene som tvangsarbeidskraft, ikke bare i SS-eide fabrikker, men også i rustningsindustrien.

Tilintetgjørelsen omfattet hovedsakelig massemord på fanger som ble betraktet som arbeidsudyktige (eldre, syke, kvinner og barn), rasistisk eller biologisk mindreverdige ( jøder, sigøynere, fysisk og psykisk funksjonshemmede) samt sovjetiske krigsfanger, som ble drept både av rasistiske og politiske grunner. I denne fasen utviklet nazistene ulike metoder for å effektivisere utryddelsene, noe som kulminerte med det industrielle massemordet ved bruk av gass i tilintetgjørelsesleirene i Polen og andre steder i Øst-Europa.

Den sjette fasen

Den sjette fasen omfatter det siste året av andre verdenskrig. De tyske troppene trakk seg tilbake på Østfronten, kaotiske tilstander hersket i de overfylte leirene og situasjonen for fangene var ekstremt dårlig og farlig. Den store mangelen på mat og medisiner, økning i antall vilkårlige mishandlinger og drap, forsterket fokus på utnyttelsen av fanger som tvangsarbeidere samt etableringen av mange dårlig utstyrte uteleirer førte til store dødstall blant fangene. Da de allierte nærmet seg fra øst og vest ble leirene evakuert, noe som igjen førte til at dødstallene steg kraftig.

Fangene

I de tyske konsentrasjonsleirene var alle slags fanger representert: politiske motstandere, sabotører, partisaner, krigsfanger, gisler, personer arrestert på grunn av opphav (for eksempel jøder og sigøynere) eller religiøs oppfatning (for eksempel " bibelforskere"), kriminelle, homofile og funksjonshemmede. Strengheten i behandlingen av fangene varierte i betydelig grad for de forskjellige kategorier av fanger og fra tid til annen, med hensyn til matrasjonenes størrelse, brutaliteten i behandlingen, arbeidsbyrde og adgang til å motta brev, pakker og besøk.

Også i Norge opprettet tyskerne konsentrasjonsleirer under okkupasjonen, som blant annet Grini, Ulven, Espeland, Berg, Falstad og Sydspissen.

Omkring 9000 nordmenn ble sendt til Tyskland under krigen, derav cirka 5800 i konsentrasjonsleirer i Tyskland eller Polen. I Auschwitz overlevde bare 32 av cirka 770 fanger, og i Natzweiler døde omtrent halvparten av de 500 norske fangene. Den største norske kontingenten var i Sachsenhausen utenfor Berlin. Kvinnene ble sendt til Ravensbrück.

De gjenlevende ble i krigens siste fase brakt til Sverige ved en hjelpeaksjon fra dansk og svensk Røde Kors under ledelse av grev Folke Bernadotte umiddelbart før det tyske sammenbruddet.

Betegnelsen konsentrasjonsleir kom først i bruk hos britene under boerkrigen rundt 1900. Som et ledd i kampen mot geriljatroppene sperret britene motstandernes kvinner og barn inne i såkalte konsentrasjonsleirer. De hygieniske forholdene i leirene var dårlige, og den medisinske forpleiningen og ernæringen svært mangelfull. I enkelte av leirene døde så mange som 40 prosent av fangene.

Opp gjennom historien har en rekke regimer hatt konsentrasjonsleir-lignende fangeleirer. Det er for eksempel nærliggende å karakterisere deler av det sovjetiske GULag-systemet med sine fangeleirer og straffekolonier som konsentrasjonsleirer.

Børsum, Lise: Fange i Ravensbrück, 1947

Orth, Karin: Das System der nationalsozialistischen Konzentrationslager : Eine politische Organisationsgeschichte, 1999.

Kogon, Eugen: SS-staten : de tyske konsentrasjonsleirenes system, 1981

Lange, Aagust & Johan Schreiner, red.: Griniboken, 1946-47, 2 b.

Moi, Arne: Leiren, 1977

Ottosen, Kristian: Natt og tåke : historien om Natzweiler-fangene, 1989

Ottosen, Kristian: Liv og død : historien om Sachsenhausen-fangene, 1990

Ottosen, Kristian: Kvinneleiren : historien om Ravensbrück-fangene, 1991

Ottosen, Kristian: Bak lås og slå : historien om norske kvinner og menn i Hitlers fengsler og tukthus, 1993

Ottosen, Kristian: I slik en natt : historien om deportasjonen av jøder fra Norge, 1994

Schwarz, Gudrun: Die nationalsozialistischen Lager, 1996.

Storeide, Anette Homlong: Das Schreiben über die KZ-Gefangenschaft : Eine Analyse von Zeugnissen norwegischer Überlebender des KZ Sachsenhausen, 2007.

Forsker, ph.d., Falstadsenteret

# data[].attributes.attachment_link.title
konsentrasjonsleir - Store norske leksikon

# data[].attributes.attachment_link.description
Konsentrasjonsleir er en sterkt bevoktet, brutal fangeleir, særlig for sivile. Begrepet er mest kjent fra det nazistiske Tyskland og de tyskokkuperte landene før og under andre verdenskrig.

# data[].attributes.body
I krigsårene etablerte tyskerne rundt 500 fangeleirer, seks av disse var i hovedsak for norske politiske fanger. Alle leierne i Norge var en del av det tyske konsentrasjonsleirsysremet.

http://falstadsenteret.no/historie/fangeleirene-i-norge/

# data[].attributes.body
Det fantes ca. 500-600 fangeleirer i Norge som ble etablert av nazistene under andre verdenskrig. Fangenes hverdag var preget av vold, tortur og død.

http://falstadsenteret.no/historie/fangeleirene-i-norge/

# data[].attributes.body
I Konsentrasjonsleirer brukte man blåsyre. Hele prosessen tok ca. 15 min.

# data[].attributes.body
Fangene satte selv opp et minnesmerke i 1945 over døde fanger. I tillegg ble det satt opp ett minnesmerke i 2011.

https://snl.no/Beisfjord_fangeleir
http://www.hlsenteret.no/kunnskapsbasen/folkemord/folkemord-under-nazismen/bakgrunn/fangeleire/beisfjord.html

# data[].attributes.body
Tysk politi gjorde Falstad til fangeleir for politiske fanger i 1941. Leiren ble kalt SS- strafgefangenlager Falstad. Opprinnelig var leiren et skolehjem, og den ligger i Ekne i Trøndelag.

http://falstadsenteret.no/historie/falstad-fangeleir/

# data[].attributes.body
Det satt til sammen over 4200 fanger i leiren gjennom krigen, og de var fra 15 land. De fleste var nordmenn som gjorde motstand mot nazistene. 50 norske jøder satt også i leiren. De 215 kvinnene i leiren ble isolert på loftet, og de hadde egen kvinnelig «vaktmesterinne». Fangene, særlig jødene, ble behandlet svært dårlig, og måtte jobbe som slaver.

http://falstadsenteret.no/historie/falstad-fangeleir/
https://snl.no/Falstad_fangeleir

# data[].attributes.body
En kilometer sør for leiren bar det et henrettelsested i skogen, hvor over 200 fanger ble drept. Henrettelsene skjedde i perioden 1941-42. Odd Hilt, som selv var fange på Falstad, lagde ett minnesmerke over de drepte.

https://snl.no/Falstad_fangeleir
http://falstadsenteret.no/om/

# data[].attributes.body
Tidligere skjulte tyske dokumenter, viser at noen nordmenn jobbet frivillig i konsterasjonleierene. 3 av disse er identifisert, de er fra Vestfold, Hedmark og Buskerud.

https://www.nrk.no/norge/nordmenn-jobbet-i-nazi-leirer-1.7382708

# data[].attributes.body
I 1995 ble det opprettet et museum på Falstad, Falstadsenteret. Siden 2000 har Falstadsenteret jobbet for opplæring og dokumentasjon innen krigens fangehistorie, humanitær folkerett og menneskerettigheter.

https://snl.no/Falstad_fangeleir

# data[].attributes.body
https://no.m.wikipedia.org/wiki/Josef_Terboven

# data[].attributes.body
Ulven leir i nærheten av Bergen var en av de fire hovedleierene i Norge.
Leiren ble opprettet i 1940, men ble erstattet av Espelnd leir i 1943.

http://www.aktive-fredsreiser.no/biblioteket/1940-45/kz-leirene/ulven.htm
https://www.espeland-fangeleir.no/?k=3111

# data[].attributes.body
Espeland leir ble opprettet fordi Ulven skulle overtas av Wermacht. Espeland ble opprettet midt i ingenting, og serbiske krigsfanger bygget vei opp til leiren. Fangene fra Ulven leir ble flyttet til Espeland i 1943.
Espeland hadde plass til 200 fanger i 8 brakker.

https://www.espeland-fangeleir.no/?k=3111
https://no.m.wikipedia.org/wiki/Espeland_fangeleir

# data[].attributes.headline
Leir for tyske krigsfanger og norske nazister

# data[].attributes.subject
Leir for tyske krigsfanger og norske nazister

# data[].attributes.body
Fra krigens slutt og form til 1952 ble Espeland brukt som fangeleir for norske nazister og tyske krigsfanger.

https://no.m.wikipedia.org/wiki/Espeland_fangeleir

# data[].attributes.body
I dag er leiren krigsmuseum, og det er også skrevet bok om leiren.

https://no.m.wikipedia.org/wiki/Espeland_fangeleir

# data[].attributes.body
Åneby leir var den andre fangeleiren i Norge, etter Ulven i Bergen. Åneby ligger i Hakadal i nærheten av Oslo. Leiren var ferdig i starten av 1941. På tysk ble leiren kalt «Häftingslager», som betyr fangeleir.
Leiren besto av seks brakker. I dag er leiren revet. Kommmdanten i leiren var tyske Georg Angerer.

https://no.m.wikipedia.org/wiki/Ånebyleiren
http://historien.wikidot.com/konsentrasjonsleirene-i-norge
https://nittedalsporten.no/index.php/krigsarene

# data[].attributes.body
Noen Trondhjemmere innsatt på Grini under 2. verdenskrig:

Kaare Amdam

Waldemar Odinsen Aune

Dagfinn Bech

Georg Brochmann

Johan Cappelen

Andreas Claussen

Einar Sverre Hermann

Bård Gunnar Hjelde

Kjell Kvam

Wilhelm Meisterlin

Arild Johan Menzoni

Otto Terje Michaelsen

Rudolf Falck Ræder

Lauritz Sand

Roald Tangen

Christian Thaulow-II

Thor Tharum

Kåre I. Torp

Erling Viksjø

Christian Edvard Owe

# data[].attributes.body
De første fangene var 97 gisler tatt etter Operasjon Claymore, også kalt Lofotraidet. I tillegg til disse satt 84 fanger i leiren. Fangene ble ikke behandlet spesielt dårlig, de fikk til og med lov til å gå i butikken sammen med en fangevokter. Likevel fikk de lite mat, og de måtte bygge gjerder til leiren selv. Mange av fangene ble løslatt etter kort tid.
Leiren ble nedlagt sommeren 1941, og fangene ble flyttet til Grini. Gislene tatt etter Lofotraidet fikk de første numrene på Grini.

https://no.m.wikipedia.org/wiki/Ånebyleiren
https://digitaltmuseum.no/011022721417/bauta

# data[].attributes.body
Åneby leir er i dag revet, men der den lå ble det i 1995 satt opp et minnesmerke. Minnesmerket ble avduket av fange 116, Jarle Falk-Pettersen.

https://digitaltmuseum.no/011022721417/bauta

# data[].attributes.body
Tromsdalen leir ligger i nærheten av Tromsø, på Krøkebærsletta. Leiren blir noen ganger bare omtalt som Krøkebærsletta. Tromsdalen erstattet Sydspissen leir, som ble for liten. Tromsdalen ble opprettet i juli 1942, og rundt 2000 fanger satt i leiren. Leiren var i bruk til slutten av krigen. Siste fangen ble innsatt 2. mai 1945, men ble løslatt 2 dager senere.

http://www.aktive-fredsreiser.no/biblioteket/1940-45/kz-leirene/krokebaersletta.htm

# data[].attributes.body
En fange:

# data[].attributes.body
Det satt ca 250 fanger samtidig i leiren, stort sett norske politiske fanger. Mange satt en periode i Tromsdalen, før de ble sendt videre til Grini eller andre konsentrasjonsleirer, enten i Norge eller i utlandet. Det satt også kvinnelige fanger i Tromsdalen.

http://www.aktive-fredsreiser.no/biblioteket/1940-45/kz-leirene/krokebaersletta.htm

# data[].attributes.body
Forholdene i leiren var harde, spesielt vinteren 1944-1945, siden leiren da var overfylt. Hvis en fange gjorde noe galt, ble alle gjerne straffet hele natten. Folk som var tatt i militære operasjoner ble mye verre behandlet enn de politiske fangene. Spesielt dårlig behandlet ble fangene tatt etter «Arnøysaken». De ble gjerne slått til de besvimte, før de ble skutt og drept.

http://www.aktive-fredsreiser.no/biblioteket/1940-45/kz-leirene/krokebaersletta.htm

# data[].attributes.body
I Tromsø ble det etablert 3 større fangeleirer  i Tromsø og en av dem var Sydspisen fangeleir.  I denne leiren satt norske menn, hovedsakelig politiske fanger.

https://lokalhistoriewiki.no/wiki/Sydspissen,_Krøkebærsletta_og_Isrenna_fangeleire_i_Tromsø

Sydspissen konsentrasjonsleir ble opprettet i begynnelsen av juli 1941 på sørspissen av Tromsøya. Denne operasjonen var den best bevarte hemmeligheten i Det tredje riket. Deres nordlige sentrum av operasjonen var Tromsø, et følsomt område på grunn av sin nærhet til Russland. De arresterte alle menn de mistenkte kunne være spioner som ga informasjon til Russland. Disse var journalister, sosialister og jøder.

http://dabyenblestille-archive.no/locations/fange-leir/

# data[].attributes.body
I november 1942 ble isrenna fangeleir opprettet, dette var en leir for russiske fanger etter angrepet på Sovjetunionen i 1941.

Russerne hadde dårligere forhold enn norske fanger, mat- og boforholdene var veldig dårlige. På slutten av krigen satt 735 fanger på Tromsøya; isrenna fangeleir.

http://historien.wikidot.com/konsentrasjonsleirene-i-norge

# data[].attributes.body
Fangene ble behandlet svært forskjellig, avhengig av hva de satt inne for, og når det var. Alle fanger måtte arbeide, og maten de fikk var svært varierende. Mange fanger fikk mangelsykdommer.
Det verste for fangene var når de som ble sendt til konsentrasjonsleir i utlandet ble ropt opp. Der ventet kanskje gasskammere, og mest sannsynlig døden.

https://mia.no/grinimuseet/om-grini-fangeleir

# data[].attributes.body
Den ble etablert i 1942 og var en av Grinis utekomandoer. Den ble laget for at norske fanger skulle lage snøtunnel ved Kvænangsfjellet. Det var omtrent 400 fanger som ble sendt fra Grini for å jobbe med tunnelen. Per Krohg og Odd Nansen var to av de.

https://no.m.wikipedia.org/wiki/Veidal_fangeleir

# data[].attributes.body
Grini hadde en spesiell celle som het Fallskjermen. Denne cellen var for de dødsdømte fangene, og de ble sendt videre til Tyskland innen to måneder. Cella ble kalt Fallskjermen fordi det var køyesenger i fem etasjer, og man måtte nesten ha fallskjerm for å komme ned.

https://mia.no/grinimuseet/om-grini-fangeleir

# data[].attributes.body
Hvor veidal fangeleir ligger

# data[].attributes.body
Kommandanten på Grini, Alfred Zeidler, ble dødsdømt etter krigens slutt. Grini byttet navn til Ilebu fengsel, og ble fram til 1951 brukt som fengsel for landssvikere. I dag heter fengselet Ila fengsel. I dag er det også et mueseum på Grini, som jobber for å formidle krigshistorie og andre dagsaktuelle temaer.

http://ilafengsel.no/historikk.html
https://mia.no/grinimuseet/om-grini-fangeleir

# data[].attributes.body
I 1945 ble det begynt å bygge en ny fangeleir i Mysen i Østfold. Leirene rundt om i landet begynte å bli fulle, og den nye leiren skulle ha plass til 3000 nye fanger. Planen var at en tidligere nestkommanderende i Auschwitzh skulle ble kommandant i Mysen. Leiren ble aldri ferdig og tatt i bruk.

https://no.m.wikipedia.org/wiki/SS-Sonderlager_Mysen
https://www.dagbladet.no/tema/tidligere-nestkommanderende-i-auschwitz-skulle-lede-konsentrasjonsleir-ved-momarken-travbane/67538561

# data[].attributes.body
Josef Antonius Heinrich Terboven ( født 23 mai 1898) Var en tysk politiker. Han var en rikskommissær for de okkuperte norske områder. Terboven var øverste sivile tyske leder nede okkupasjonen av Norge og hadde Hitler som overordnet.

Etter at Curt Brauer hadde mislyktes i å forhindre at den norske kongen og regjeringen flyktet, ble han 16. april tilbakekalt til Berlin og senere sendt til fronten.Terboven ble utnevnt til riksomisær. Han tok selvmord 8. Mai.1945 på Skaugum i Asker.