# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Foraeldreraadgivningen - anonym rådgivning for skoleforældre

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spørgsmål:
Kære Forældrerådgivning

Vi er en familie med far og mor og to børn - en dreng på 9½ år og en pige på 5½ år. Vores søn går i 3. klasse og datteren i børnehave.

Vores søn trives ikke i skolen. Han kommer i alt for mange konflikter, er ukoncentreret i timerne og er svær at få i gang med skolearbejdet i timerne. Han er intellektuelt normalt begavet.

Vi har igennem længere tid haft kommunikation med lærerne og AKT-medarbejdere på skolen, men ingen af de iværksatte tiltag har rigtig hjulpet.

Skolepsykologen er underrettet og skal snakke med vores søn og/eller teste ham senere på måneden. Altså undersøge om der skal sættes en diagnose på og hjælpe med at guide lærere og pædagoger om hensigtsmæssig håndtering af ham... eller foreslå anden placering af ham.

Vores søn er helt sikkert ikke gennemsnitlig, men han er sød og dejlig derhjemme om end lidt rigid og stædig!

Det største problem lige nu er, at skolen ringer i tide og utide og anbefaler/beder os om at hente ham. "Han har været i flere konflikter i dag, jeg tror han har bedst af at komme hjem" er bl.a. det, vi bliver informeret om - nogle gange allerede kl. 9.15. Indimellem er der så dage, der forløber helt uproblematisk. Vi har begge fuldtidsarbejde, der ikke er særlig fleksibelt i arbejdstiderne.

Jeg tror ikke, vores søn har bedst af, at vi henter ham hver gang det er svært for ham. Er det rimeligt af skolen at forlange ham hentet? Er det rimeligt af os, at vi forventer, at de i skolen håndterer dagtiden på bedste vis, medmindre der er katastrofe? Kan jeg forvente at min arbejdsgiver kan yde den form for fleksibilitet det kræver, at blive kontaktet flere gange ugentlig af skolen?! Kan man søge en form for orlov til at håndtere dette?

Helt ærligt så er vi i familien ved at gå helt i stykker pga. dette. Kan vi få råd og vejledning via jer?

Forløbet ved skolepsykolog m.m. er jo berammet til flere måneder og det er for længe i denne uholdbare situation.

Med venlig hilsen
A
Svar:
Kære A

Tak for en ærlig og god redegørelse for situationen med jeres søn. Han afstedkommer konflikter i skolen, og I er i god dialog med skolen herom, han er henvist til en udredning hos PPR, og alle er tilsyneladende indstillet på at gøre det bedste. Problemet er, at skolen ustandseligt beder jer som forældre om at hente jeres søn på 9 år, fordi der har været konflikter i skolen. Det er vanskeligt for jer, da I begge har fuldtidsjob, og I vil gerne vide, hvad man kan forvente af skolen, eller om I har muligheder for evt. frikøb fra arbejdet.

Først og fremmest er det godt, at I har en realistisk og åben fælles opfattelse af, at jeres søn har behov for særlig opmærksomhed og støtte, og at der er iværksat en udredning af, hvad der skal iværksættes til gavn for jeres søn. Uanset årsager og fremtidige støtteforanstaltninger, er I indstillet på en konstruktiv dialog herom. Problemet er alene, om skolen kan forventes at håndtere de situationer, der opstår, uden jeres øjeblikkelige hjælp i det daglige.

Lovgivningen er ret klar. Alle børn er undervisningspligtige, og kommunalbestyrelsen skal sørge for et undervisningstilbud i folkeskolen. Der er endvidere angivet en tidsmæssig ramme for undervisningen på de enkelte klassetrin. I kan derfor med rette forvente, at skolen tager hånd om jeres søn i skoletiden, da der ikke er tale om sygdom.

De problemer, jeres søn har i form af mange konflikter, er ikke ukendte. Dette er en af grundene til, at folkeskolen både har regler om specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand og om orden i skolen. Reglerne i bekendtgørelserne herfor beskriver, hvorledes skolen kan og skal håndtere børn, der udviser en uhensigtsmæssig adfærd. Jeg kan forstå på jeres beskrivelse, at skolen har såkaldte AKT-lærere, der netop skal tage sig af den slags problemer. Skolen har ansvaret for tilsynet med eleverne, mens de er i skolen. Det betyder, at den skal håndtere de problemer, der måtte opstå i både undervisningen og i frikvartererne. De kan ikke her forvente, at I som forældre er til rådighed i det daglige, og I skal ikke i forhold til jeres arbejdsgivere indgå særlige aftaler, med mindre der fra jer foreligger et ønske herom.

Jeg vil råde jer til at orientere skolelederen om, at I ikke kan være til rådighed i skoletiden, med mindre der opstår helt usædvanlige problemer, og jeres søn absolut har brug for en af jer. Måske forstår skolen ikke, at jeres arbejde ikke giver denne fleksibilitet i det daglige. I kan med god samvittighed bede skolens leder sørge for, at I ikke unødigt kontaktes. Skolen har som nævnt pligt til at sikre tilsynet med jeres søn i skoletiden, og han kan ikke sendes hjem uden jeres tilstedeværelse.

Selv om at der kan gå nogen tid med PPR's udredning og forslag til eventuel specialundervisning, og der i mellemtiden kan opstå problemer, er det ikke en begrundelse for, at skolen ikke foretager sig noget, men blot beder jer hjælpe. Skolelederen er ifølge lovgivningen bemyndiget - og forpligtet - til at iværksætte nødvendige foranstaltninger for den enkelte elev, selv om der endnu ikke er foretaget en udredning, eller i en eventuel ventetid på det rette undervisningstilbud.

Det er skolelederen, der har ansvaret for et undervisningstilbud til den enkelte elev på skolen, og det er skolelederen, der træffer afgørelse om, hvad der skal gøres i den konkrete situation. Skolelederen er også ansvarlig for, at I som forældre er orienteret og inddraget i dialog om, hvad der skal gøres i forhold til jeres søn. Derfor er det skolelederen, I skal henvende jer til, og fortælle, hvorfor I ikke kan bidrage i samme omfang som hidtil. I bør nok ved samme lejlighed aftale, hvorledes dialogen og udvekslingen af oplysninger og orientering om hændelser i skolen skal foregå. Med jeres positive og konstruktive tilgang til problemerne skulle der være et godt grundlag herfor.

Der er mulighed for frikøb fra arbejde til varetagelse af hjemmeforanstaltninger for handicappede børn. Men dels tyder jeres beskrivelse ikke på, at jeres søn har vanskeligheder, der betinger dette. Dels er det en foranstaltning, der skal indgås aftale med socialvæsenet om. Skolen kan, hvis det alligevel bliver relevant, bidrage ved at beskrive, hvorfor en sådan ordning er nødvendig. Men som nævnt, det er ikke en ordning, der er beregnet på at aflaste skolen for sine forpligtelser, men alene en ordning, der anvendes for meget syge eller handicappede børn, hvor hjemmeforanstaltninger er en erstatning for institutionsanbringelse, - og det er der jo slet ikke tale om.

Jeg håber, I får en god snak med skolelederen, og at PPR så hurtigt som muligt fremkommer med en rådgivning om, hvorledes problemerne med jeres søn bedst imødekommes.

Venlig hilsen
Forældrerådgivningen

Læs også

Må elev bortvises på grund af samarbejdsproblemer med forælder?

Om problemer med samarbejdet mellem skole og hjem

Skal jeg tvinge min datter i skole?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kan skolen sende vores søn hjem fra skole næsten hver dag?

# data[].attributes.attachment_link.description
Spørgsmål: Kære Forældrerådgivning Vi er en familie med far og mor og to børn - en dreng på 9½ år og en pige på 5½ år. Vores søn går i 3. klasse og datteren i børnehave. Vores søn trives ikke i skolen.

# data[].attributes.headline
Far til fire i byen (1956) - Pers første skoledag

# data[].attributes.subject
Far til fire i byen (1956) - Pers første skoledag

# data[].attributes.attachment_link.title
Far til fire i byen (1956) - Pers første skoledag

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tiden er noget, vi alle holder skarpt øje med. Vi kigger forjagede på uret om morgenen, når vi endnu engang er kommet for sent af sted til arbejde, vi fejrer fødselsdag, når vi er blevet et år ældre, og vi begraver vores kære, når deres tid er rindet ud.

Men hvad er tid egentlig, spørger en læser.

"Findes der en videnskabelig måde at definere tiden på, og hvad er det, tiden måler? Jeg har hørt, at tiden går forskelligt, afhængigt af hvor hurtigt man bevæger sig. Er det rigtigt?" skriver Ulla Petersen.

Tid kan ikke defineres

Spørg Videnskaben tager sig tid til at ringe til fysiker Ulrik Uggerhøj på Institut for Fysik og Astronomi på Aarhus Universitet. Han forsker i tid og har også skrevet en populærvidenskabelig bog om begrebet.

"Man kan rent faktisk slet ikke definere, hvad tiden er," siger han og fortæller, at mange ellers har forsøgt sig, deriblandt den berømte amerikanske fysikprofessor John Wheeler.

"Wheeler forsøger at definere tid ved at sige, at tiden er naturens måde at undgå, at alting sker på én gang. Det lyder jo også umiddelbart besnærende og rigtigt. Men når han siger 'på én gang', så er det underforstået, at der er noget, der hedder tid, og så er det, at argumentationen begynder at gå i ring," siger Ulrik Uggerhøj.

Selvom tiden er et begreb, det er svært at definere explicit, kan man ifølge Ulrik Uggerhøj godt give folk et indtryk af, hvad det måler.

"Tid kan siges at være lig med processer. Tiden kan ikke gå, hvis alting står stille, for i så fald ville et ur eller en detektor jo heller ikke kunne måle noget, og det giver ingen mening," siger Ulrik Uggerhøj.

Universet går fra orden til uorden

Tiden blev født sammen med universet. Den begyndte altså at gå under Big Bang for 13,6 milliarder år siden.

Dengang universet blev født, herskede der en stor grad af orden. Det vil sige, at man kunne beskrive universets tilstand med ganske få oplysninger.

Men universet blev efterhånden mere og mere komplekst med galakser, stjerner og planeter. Universets grad af uorden, den såkaldte 'entropi', voksede.

Koblingen mellem entropien og tiden blev første gang beskrevet af fysikeren Ludwig Eduard Boltzmann (1844-1906). Han fandt ud af, at tiden udvikler sig i den retning, der øger entropien.

"I begyndelsen må der have været et eller andet, der har trukket universets ur op, hvorefter universet har udviklet sig fra en grad af ekstrem orden til en grad af stor uorden. Man ved endnu ikke, hvad det var for en hændelse, der kickstartede det," fortæller Ulrik Uggerhøj.

Tiden går langsommere for objekter i bevægelse

Universet som helhed har altså en universel tid, som skrider fremad, efterhånden som rummet udvider sig, men der findes også et andet tidsbegreb, nemlig den lokale tid.

Den tid varierer fra objekt til objekt, afhængigt af hvor hurtigt de bevæger sig i forhold til deres omgivelser, hvilket er beskrevet i Einsteins relativitetsteori.

Tiden går f.eks. langsommere for en person, der rejser ud gennem rummet med en hastighed tæt på lysets, end den gør for mennesker på Jorden.

"Rejser jeg ud til centret af vores galakse, Mælkevejen, og tilbage igen med tæt på lysets hastighed, vil jeg kunne gøre det på 23 af mine egne år, hvis jeg undervejs accelererer (hhv. op og ned) med det, der svarer til tyngdeaccelerationen på Jorden," siger Ulrik Uggerhøj.

Der er 75.000 lysår til centeret, så i den mellemliggende tid er der gået 150.002 år på Jorden, da hans rumrejse ret hurtigt vil foregå med så tæt på lysets hastighed, at man for praktiske formål kan sætte lighedstegn, forklarer han.

"Alle mine venner og slægtninge vil altså være væk, fordi jeg er rejst frem i tiden - men jeg har brugt 23 af mine egne år, målt f.eks. ved antal hjerteslag, til at komme mere end hundredtusind år ind i alle andres fremtid, målt f.eks. ved deres antal hjerteslag," siger Ulrik Uggerhøj og uddyber:

"Min tid er ikke nødvendigvis den samme som din tid, hvis vi bevæger os i forhold til hinanden, men i hverdagssammenhænge er forskellen utrolig svær at måle. For elementarpartikler med hastigheder tæt på lysets, er sagen derimod helt klar og forholder sig som beskrevet i eksemplet."

Rejser tilbage i tid kræver negativ energi

Rejser til fremtiden kan altså lade sig gøre. Men det er straks mere tvivlsomt, om man kan rejse tilbage i tid.

Ifølge Relativitetsteorien kunne der i realiteten godt eksistere såkaldte ormehuller, der er en slags kanal eller genvej mellem fortid og nutid.

Sådanne ormehuller skulle opstå og forsvinde momentant, men kunne man finde en måde at holde dem åbne på, burde man i princippet kunne nå at rejse igennem dem.

Ulrik Uggerhøj

Men det, som kan lade sig gøre i teorien, er ikke nødvendigvis realiserbart, for der er utroligt mange ting, der skal gå i opfyldelse, før man kan rejse af sted.

Først skulle man finde et ormehul, som man herefter skulle blæse tilstrækkeligt meget op til, at en astronaut kan rejse igennem det, fortæller Ulrik Uggerhøj.

Endelig skal man sørge for at holde ormehullet åbent, hvilket kræver tilstedeværelse af meget store koncentrationer af negativ energi, hvis størrelsesorden svarer til outputtet af et kulkraftværk.

Det skal så oven i købet mases ned i en dimension, der svarer til udstrækningen af en proton.

"Det er formentlig ikke muligt, hverken nu eller i fremtiden, så jeg mener ikke, at rejser tilbage i tiden er en realistisk drøm," siger Ulrik Uggerhøj.

Kendt fysiker kom på vildspor

Tiden har indtil videre rullet fremad, men sådan bliver det ikke nødvendigvis ved med at være.

Der findes forskere, der tror på, at universet engang i fremtiden vil begynde at trække sig sammen igen. Disse teorier har skabt en debat om, hvorvidt tiden i så fald vil begynde at rulle baglæns.

En af de fysikere, der har overvejet muligheden, var den berømte fysiker Steven Hawkings, der var en stjerne inden for sit forskningsfelt, Relativitetsteorien.

"Hawking blev forblændet af teorien, som dog i bund og grund var bundet op på en matematisk finurlighed. Han droppede idéen, da han fik tænkt sig om. Men der findes teoretiske fysikere, der stadig opfatter fysikkens ligninger som virkelighed. De mener, at ligningerne ikke beskriver virkeligheden, men ER virkeligheden, og det synspunkt er jeg helt uenig i," siger Ulrik Uggerhøj og slutter:

"For mig handler det om at beskrive virkeligheden. Den er, hvad den er. Vi kan ikke sige, at naturen skal opføre sig, som ligningerne siger. Det er lige omvendt. Ligningerne skal opføre sig, som naturen gør, og tiden bliver tydeligvis ved med at rulle forlæns," siger han.

Tak til Ulrik Uggerhøj for at gøre os lidt klogere på det abstrakte begreb. Og tak til Ulla, som vi sender en T-shirt som tak for det interessante spørgsmål.

Du kan læse flere svar i Spørg Videnskaben eller selv stille et spørgsmål ved at sende en mail til sv@videnskab.dk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad er definitionen på tid, spørger en læser. Går tiden ens overalt i universet, og kan man forestille sig, at den begyndte at løbe baglæns?

# data[].attributes.attachment_link.description
charlotte ammundsens plads peder mørk mønsted guldberg louise ravn hansen midnat classensgade copenhagen peder monsted guldbergs plads landscape architecture