# data[].attributes.body
Bestiáriumok
képzeletbeli és valós állatok
keverék lények, szárnyas démonok
pl.: Aberdeen bestiárium, 12. század

# data[].attributes.body
könyvfestészet kompozíciós megoldásait és motívumait

a művészek vándoroltak, különböző uralkodók és főpapok megrendelésére dolgoztak.

bizánci formakincs

ír-angolszász formakincs

a Karoling- és Ottó-kori festészet

mór-arab hatás

pl.: Carpignano Sesia, Szent Péter templom

# data[].attributes.body
Téma: Krisztus élete, csodái, szenvedése
evangéliumok díszítése

pl.: Oroszlán Henrik evangeliáruma, 12. század

# data[].attributes.body
A falfestészetből nagyon kevés és rossz állapotú emlékanyag maradt az utókorra. A kutatók egy része a Karoling- és Ottó-kori alkotásokat is a román kor festészetéhez sorolja, főleg azért, mert a nagy szerepet játszó könyvfestészet alkotásaiból ezekből a korokból számos, jó állapotú kézirat maradt fenn.

# data[].attributes.headline
Ferrara, a dóm kapujának részlete oroszlánnal

# data[].attributes.subject
Ferrara, a dóm kapujának részlete oroszlánnal

# data[].attributes.body
épületplasztika, dombormű
vallásos téma
merev formák
ünnepélyes hatás
oszlopfők: állatok, rejtélyes figurák, sátán, és a kísértés, kígyózó indák, szentek élete

# data[].attributes.body
12. század elejéig a városok általában tudatos tervezés nélkül fejlődtek

12. század elejétől a legjelentősebb családok városokat alapítottak, amelyeket átgondolt tervek alapján építettek fel.

A középpontban: széles piacutca vagy két, egymást derékszögben metsző főút

városkapuk

A városfal megépítése után az épületek kitöltötték a rendelkezésre álló teret. Szűk utcák jöttek létre lakótornyokkal, körbeépített kis terekkel.

az építészek fő törekvése a homlokzatok díszítése volt árkádokkal, galériákkal és ablakokkal

a kor építőmesterei más technikai feladatokat is meg tudtak oldani: malmokat, csatornákat, utakat, hidakat építettek, a várakban található kápolnák ablakait szenteket ábrázoló festményekkel díszítették

# data[].attributes.body
táj adottságainak kihasználása (sík terep: vizes árok, hegy: meredek lejtők)

12. századra

védőfal belső oldalán: lakó- és gazdasági épületek

öregtorony

dísztermek és a lakóhelyiségek az ún. palotaszárnyban kaptak helyet a legbelső udvarban.

A dísztermeket reprezentációs céllal alakították ki, ezért gazdagon díszítették.

várkápolna is

Világos alaprajzú formák

A falak kezdetben aránylag vékonyak, karcsúak.

Koronájukon az őrség számára kialakított járót kívülről keskeny nyilazó lőrésekkel áttört, pártázatos mellvédfal szegélyezi.

A vár bejáratát kaputorony védi

# data[].attributes.body
lakás és védelem

megerősített városok, várak épülnek

nem állandó lakhely, paloták, várak

# data[].attributes.body
Hosszanti elrendezés

# data[].attributes.body
Centrális elrendezés

# data[].attributes.body
Hosszanti:
Nagy részük kolostorokhoz tartozik, tájolásuk kelet-nyugati irányú.

Centrális:
Az épület minden eleme egy középponthoz igazodik, az alaprajz lehet kör-, négyzet-, sokszög alakú.

# data[].attributes.body
egyszerű félköríves
bélletes
oszlopos

# data[].attributes.body
Az ókeresztény bazilikában alkalmazott síkfödémet fokozatosan felváltotta az egyszerű dongaboltozat.

# data[].attributes.body
A templom előcsarnoka

# data[].attributes.body
legmeghatározóbb elemei a templomok és kolostorok

zömök formák, vastag falak, lőrésszerű ablakok

korai keresztény, valamint a karoling építészet

előképe az ókeresztény bazilika

a középen kiemelkedő főhajó és az oldalt elhelyezkedő alacsonyabb mellékhajó

a boltozatok hangsúlyozása

templomok tájolása: kelet-nyugati irányú

művészek általában névtelenek

# data[].attributes.body
Fő jellemzői

A tömegek és a formák vaskosak, a terek sötétek

az uralkodó szerkezeti elem az építészetben a keresztboltozat

Maga a szó a római művészethez kötődik mivel a keresztboltozat és a bazilikás épülettipus már az ókori Rómában megjelenik

keresztény, egyházi jellege van, viszont megjeleik a világi művészetben is (várak és lakóházak)

# data[].attributes.body
Szentek, Krisztus és Isten dicsőítése szimbolikus formában

a római hagyományok örökítése, korai keresztény, karoling, bizánci (keleti) és pogány hatás + kicsi iszlám

első megjelenések: Franciaországban és Németországban

# data[].attributes.body
Lassan indul, majd felgyorsul

- új földterületek feltörése (kolonizáció)
- termelés sokfélesége: szántó, kert, szőlő, erdő

- a technikai újítások elterjedése

Eredmény:

népeség növekedés

anyagi gyarapodás

társadalmi  tagolódás

# data[].attributes.body
VIII-XIII. század közötti időszakra tehető

XII. század: a virágkora

alapvetően a keresztény hitet szolgálta

egyházi és világi ellentét

hűbéri viszony kialakulása

a frank birodalom felosztása (I.u. 843)

Közép-Európában a magyarság államalapítása

Csehország és Lengyelország megalakulása

német császárok és a pápák politikai harca és a keresztes hadjáratok megindulása

A szellemi élet az egyház megújul (Cluny reform)

a  központosított állam eszméjével (Restauratio Imperii, I.u. 962)