# data[].attributes.headline
Et billede af de forskellige strålingstyper og hvordan de trænger ind i huden...

# data[].attributes.subject
Et billede af de forskellige strålingstyper og hvordan de trænger ind i huden...

# data[].attributes.body
Kræft opstår ved at nogle celler deler sig (muterer). Dette er ikke i selv en dårlig ting, det farlige opstår, når cellerne bliver ved med at dele sig. For hvor normale “ufarlige” celler dør, når de bliver syge, eller stopper med at mutere, er der nogle celler, der bliver ved med at dele sig og ikke dør. Det er disse celler der kan udvikle sig til kræftceller.

Når cellerne deler sig for meget, kan der ske to ting. Enten kan de blive til en godartet knude (benign tumor), eller en ondartet knude (malign tumor). En godartet knude er ikke farlig, men kan vise sig som en lille knude et sted på kroppen, dette er mere en skønhedsfejl end en farlig knude. En ondartet knude derimod, består af celler der har ændret form og udseende og blevet til et forstadie til kræft. Bliver disse knuder ikke behandlet eller fjernet, vil de bryde igennem til de andre organer, og sætte sig på dem - dette kaldes invasiv kræft.

På billedet nedenfor ses hvordan cellerne deler sig og til sidst bliver til en ondartet knude.

# data[].attributes.body
Ioniserende stråling indeholder så meget energi, at det kan gøre atomer til ioner. Ioniserende stråling opstår, hvis en elektron bliver fjernet fra et atom, og der skal tilføres energi, som opvejer tiltrækningen mellem elektronen og kernen. Det sker f.eks. når elektronen rammes af stråling.

Når ioniserende stråling rammer os, kan det medføre, at molekylerne bliver ioniseret - påvirkes af et stof, så dets atomer eller molekyler danner ioner. Det er mest sandsynligt, at den ioniserende stråling rammer kroppens vandmolekyler. Når vandmolekylerne ioniseres går de i stykker og danner frie radikale, som er meget reaktive stoffer, som dannes, når stof tilføres en stor energimængde på forholdsvis kort tid. Når vandmolekylerne ioniseres kan det medføre, at cellerne ikke fungere, som de skal eller de dør.

Når man snakker om ioniserende stråling bliver man også nødt til at komme ind på emnet: partikel- og elektromagnetisk stråling. Alpha- og betastråling er begge to partikelstråling fordi de har en vægt, det er altså fysiske partikler. Gammastråling derimod er elektromagnetisk stråling fordi at det ikke har en vægt. Det er ligesom lyset, røntgenstråler eller lyd - som heller ikke har en vægt - men som er energi i bevægelse.

# data[].attributes.body
Speciallæge, ph.d. Jesper Clausager og speciallæge, dr.med. Peter Schwarz
Netpatient.dk, set 12-04-2017
http://www.netpatient.dk/hudkraeft-basalcellekraeft

Professor, overlæge, dr.med. Lone Skov
Netdoktor.dk, set 12-04-2017
http://www.netdoktor.dk/sygdomme/fakta/hudkraeftnonmelanom.htm

Overlæge Inge Haunstrup Clemmensen og læge Elisabeth Kjems: “Udvikling af kræft”
Cancer.dk, 05-08-2014, set 06-03-2017
https://www.cancer.dk/hjaelp-viden/fakta-om-kraeft/udvikling-af-kraeft/

www.biologi.gyldendal.dk

Gyldendal
komponenter.gyldendal.dk, set 13-04-2017
http://komponenter.gyldendal.dk//i-ark/index.php?token=eyJ1c2VySUQiOiJtYXJpOTNhMyIsImNvbXBvbmVudElEIjoiNTVlODI5MmZkZjE0OTIxNzk0N2Y2ZTQxIiwidGltZXN0YW1wIjoiMTQ4OTM5MzIxNCIsInNpZ25hdHVyZSI6IjNlOGVmOTU1NzEwNjc5YmZlMzhmMTkwZmFhZjVlZjM3ZDA5OGRhY2RlZjE5ZWNiYjExMzc2ZTEyMWIzNTc3NGUifQ==#viewer

# data[].attributes.body
Vi kan i dette fællesfaglige fokusforløb konkludere helt overordnet, at hvis bare du bruger din sunde fornuft - så skal du sgu' nok klare dig. Som vi har gentaget en milliard gange i denne padlet, så bliv i skyggen når det er muligt, tag solcreme på, lad være med at gå i solarie. Sidst men ikke mindst, tænk på de farlige UV-stråler når du laver noget udenfor - specielt midt på dagen hvor det er varmest; selvom du ikke kan se dem eller mærke dem lige med det samme, så skader de mere end man skulle tro.
Så vores råd til dig er at bruge din sunde fornuft, for så skal du nok klare dig.

# data[].attributes.body
Der findes to slags hudkræft; basalcelle og spinocellulær hudkræft.

Basalcelle hudkræft vises oftest som en lille knude, et sår, som ikke vil hele eller sår som bliver større. Basalcellerne ligger i hudens dybeste cellelag. Kræften ses oftest ved ældre, men yngre kan også få den, derudover ses den oftest omkring ansigtet og halsen, fordi det er der huden bliver mest udsat af solens stråler.

Kræften opstår hovedsageligt af lang tids solstråleskader, derfor typisk hos ældre. Men hvis man går meget i solarium og derudover også solbader meget udenfor, kan den sagtens optræde hos yngre også.

Spinocellulær hudkræft er ikke lige så hyppig som basalcelle hudkræft, men er ligesom basalcelle hudkræft relativ ufarlig, hvis den opdages i tide. Spinocellulær hudkræft vises ved skællende eksem, som senere kan blive en svulst, med eventuelt sår på.

For at undgå hudkræft, er det nok en meget god ide at undgå ekstrem solbadning i lang tid, finde skygge, droppe solariet, beskytte sig mod solen; solcreme, solhat, solbriller, og opsøge lægen, hvis du er mistænksom om et sår.

# data[].attributes.headline
Forsøg 2 - Kan solcreme mindske UVA/UVB-strålers styrke?

# data[].attributes.subject
Forsøg 2 - Kan solcreme mindske UVA/UVB-strålers styrke?

# data[].attributes.body
I dette forsøg vil vi undersøge, hvor godt solcreme beskytter huden mod uv-stråling, og hvor stor indflydelse solcremens faktor har på uv-strålernes skadelig effekt. En anden ting der også kunne have indflydelse på vores eksperiment, ville være de vejrlige omstændigheder. For hvis det er overskyet, kan man så stadigvæk blive bestrålet af uv-stråler?

UV-index: 0,51 --> 12,75 mW/m² pr. time
UVA-stråler uden solcreme når det er overskyet:  0,6%
UVB-stråler uden solcreme når det er overskyet: 0,6%

UV- index: 0,2 --> 5 mW/m² pr. time
UVA-stråler med en faktor 15 solcreme: 0,4 %
UVB-stråler med en faktor 15 solcreme: 0,4%

UV-index: 0,16 --> 4 mW/m² pr. time
UVA-stråler med en faktor 30 solcreme: 0,3 %
UVB-stråler med en faktor 30 solcreme: 0,3%

Vi kan derefter konkludere at solcreme virker! Da både UVA- og UVB-strålerne bliver svagere jo højere faktor solcreme der kommer på, og egentlig også bare når der kommer solcreme på i det hele taget. UVI'en bliver faktisk halveret når bare der kommer en faktor 15 solcreme på (Den starter ved 12,75 mW/m² pr. time og falder helt ned til 5mW/m² pr. time når man har påført en faktor 15 solcreme). Så vi kan derfor konkludere i dette forsøg at det er meget klogt at bruge solcreme, da det mindsker risikoen for diverse hudskader som hudkræft

# data[].attributes.headline
Solbadning kan faktisk være slemmere end man går og tror...

# data[].attributes.subject
Solbadning kan faktisk være slemmere end man går og tror...

# data[].attributes.body
Operation: Man kan få en svulst eller en knude som så kan blive skåret af under en operation. I nogle tilfælde vil det være nødvendigt at fjerne hele organet. Sådan en operation vil ofte blive støttet op af efterfølgende strålebehandling for at sikre at alle kræftcellerne dræbes.

Kemoterapi: Dette går ud på at bekæmpe de ondartede celler med medicinske stoffer der kan hæmme eller bekæmpe cellerne. Medicinen er udviklet til at gå efter de celler med en meget høj væksthastighed - ligesom kræftcellerne, da disse jo kendetegnes på deres mange hurtige mutationer. Men fordi en ting som hårceller også har en meget høj væksthastighed, vil kræftpatienterne i mange tilfælde miste håret grundet denne medicin.

Strålebehandling: Den sidste ting man kan bruge til at bekæmpe kræft med, er selvfølgelig strålebehandlingen. Denne går ud på, at man ved hjælp af ioniserende stråling bestråler kræftknuderne med så høj en styrke, at kræftcellerne ender med at dø. Dette vil altså sige at selvom at strålingen også i disse tilfælde "dræber" noget, kan det dog også bruges på en gavnlig måde.

# data[].attributes.body
Vi vil lave et forsøg hvor vi vil måle bestrålingen af de forskellige kilder, og hvor meget der kan trænge igennem vores hud. Dette vil vi gøre ved at vi tager nogle stykker kødpølse (som skal gøre det ud for vores hud) og en gamma-kilde. Hvis man starter med at måle bestrålingen fra gamma-kilden uden noget beskyttelse fra huden (kødpølsen), og derefter måler bestrålingen når man har lagt forskellige lag kød imellem, vil man kunne få en ide om hvor meget vores hud beskytter imod.

EI=Elektromagneike impulser

Bestråling i rummet: 14 EI

Bestråling fra gamma-kilden fra en afstand på 18 cm: 75-14=61 EI

Bestråling fra gamma-kilden fra en afstand på 18 cm, med en kødpølse på 3 mm imellem: 54-14=40 EI

Bestråling fra gamma-kilden fra en afstand på 18 cm, med en kødpølse på 6 mm imellem: 48-14=34 EI
Bestråling fra gamma-kilden fra en afstand på 18 cm, med en kødpølse på 9 mm imellem: 46-14=32 EI

Vi kan herefter konkludere at at det er meget heldigt at vi har hud, fordi at dette næsten halverer de elektriske impulser. Man kan selvfølgelig ikke vide dette helt præcist da vores hud er lidt mere kompakt og beskyttende end en kødpølse... Men hvis vi går ud fra at hvis man tager lidt mere kødpølse så gør det det ca. op for den manglende beskyttelse.

# data[].attributes.body
Ultraviolet stråling/Uv-stråling - har kortere bølgelængder, end det lys man kan se, og er derfor mere energirig. UV- stråling opdeles i 3 typer: UVA, UVB, UVC. UVA er det mindste energirige, og UVC er det meste.

Al UVC- stråling og det meste af UVB-stråling bliver standset i ozonlaget i atmosfæren, mens UVA passerer frit igennem, når det er skyfrit.

UVA- stråling kan let trænge igennem de to lag hud; overhuden og læderhuden. UVA-stråling gør ikke skade i sig selv. Strålingen får nogle specielle hudceller, melanocytterne, til at danne det brune farvestof melanin, som gør huden brun. Melaninet beskytter mod de mere skadelige UVB-stråling, som på grund af dens høje energi kan give hudskoldninger eller i slemme tilfælde hudkræft. Man skal stadig være påpasselig selvom man har mørk hud, det kan stadig give skader. Man burde også droppe at gå i solarium, da UV-indekset om sommeren i Danmark ligger omkring 7, hvor i solarium er indekset på 12.

# data[].attributes.body
Hvordan påvirker solens stråling levende organismer, og hvilke konsekvenser kan denne livsvigtige energikilde skabe hos planter, dyr og mennesker?