# data[].attributes.body
Den ægte dannelse implicerer til forskel fra halvdannelsen, et socialt samfundssystem, forsvar for den enkeltes frihed, idé om socialt ansvar, forestilling om opretholdelse af det demokrati som alene kan legitimere politiske handlinger.

# data[].attributes.headline
Halvdannelse opstod i sin først form i 1800-tallet pga. at dannelse var blevet noget for en privilegeret klasse som kun kunne fås igennem skole og universitetet. Halv dannelsen blev i første omgang opfattet som " en ensidig og overfladisk dannelse, der kun med urette bærer dannelsens navn".  Det vil sige den var rettet mod dem som ikke endnu var blevet dannet af videnskab, filosofi, kunst og musik fordi de ikke havde evnerne eller midlerne

# data[].attributes.subject
Halvdannelse opstod i sin først form i 1800-tallet pga. at dannelse var blevet noget for en privilegeret klasse som kun kunne fås igennem skole og universitetet. Halv dannelsen blev i første omgang opfattet som " en ensidig og overfladisk dannelse, der kun med urette bærer dannelsens navn".  Det vil sige den var rettet mod dem som ikke endnu var blevet dannet af videnskab, filosofi, kunst og musik fordi de ikke havde evnerne eller midlerne

# data[].attributes.body
1.       Dem der endnu ikke var blevet dannede af videnskab, filosofi, kunst, musik osv., bl.a. fordi de ikke havde fået midlerne til det eller manglede evnerne.

2.       En form for dannelse, der er en illusion, og ikke kan holde stand mod f.eks. nazisterne. Således at de ”dannede” med god samvittighed kunne blive mordere og udrydde dem, der kulturelt var anderledes.

3.       Den forestilling som indsnævrer dannelse til metodekendskab, kompetencer, færdigheder osv. og universitetsreform. Halvdannelse er her idéen om, at dannelse kun handler om uddannelse til at få et job.

# data[].attributes.body
-       Begrebet ’dannelse’ skabt i 1774 – ’dannelse til humanitet’ – begrebet ’halvdannelse’ næsten ligeså gammelt. – i 1800tallet af Claudius Wilkens betegnet som ”en ensidig og overfladisk dannelse, der kun med urette bærer dannelsens navn” – møntet på dem der endnu ikke var dannede af videnskab, filosofi, kunst, musik, osv. Pga. Manglende evner eller midler.

-       Anden gang halvdannelsen blev defineret var af Theodor W. Adorno (1903-1969) halvdannelse = dén der ikke var stærk/klog  nok til at stille sig op imod nazismen. God samvittighed til at udrydde dem der var lidt anderledes.

-       Tredje form for halvdannelse: dét der i dag sker ved reformer af folkeskolen og læreruddannelser; indsnævring af dannelse til metodekendskab, kompetence, tekniske og/eller videnskabelige færdigheder, uden forbehold for den enkeltes frihed og myndighed. – at uddannelse kun handler om at få et job – skiller sig fra Adorno ved ikke at være finkultur, men en reduceret kultur. Vi står på samme udemokratiske, ikke socialt oplyste sted som undergraverne efter 1. Verdenskrig gjorde ift. nazismen (man så det, grundet manglen på dannelse, ikke komme.)

# data[].attributes.body
-          Den første: ”En ensidig og overfladisk dannelse der kun med urette bærer dannelsens navn”

-          Den anden: At de dannede også kan opføre sig som mordere, herunder nazisterne som var kulturelt oplyste, men slog uskyldige jøder ihjel.

-          Den tredje: Halvdannelsen i dag, nemlig at uddannelserne skal føre til jobmuligheder og være økonomiske for staten. Det handler ikke længere om viden for den enkelte, men hvad samfundet har behov for.

# data[].attributes.body
" en ensidig og overfladisk dannelse, der kun med urette bærer dannelsens navn", dvs. som møntet på dem, der endnu ikke var blevt dannede af videnskab, filosofi, kunst, musik osv., bl.a. fordi de ikke havde fået midlerne til det eller manglede evnerne.

# data[].attributes.headline
"Halvdannelse er her ideen om, at dannelse kun handler om uddannelse til at få et job og blive "dygtigere end andre", mere kompetent, hvilket i realiteten ikke alene er dygtigere i viden men også "nyttig" ved at vinde over andre i konkurrencen, altså en ophævelse af bevidstheden om samfundsansvaret og det ikke blot nationalt men også globalt som ansvar for verdensamfundet" p.57

# data[].attributes.subject
"Halvdannelse er her ideen om, at dannelse kun handler om uddannelse til at få et job og blive "dygtigere end andre", mere kompetent, hvilket i realiteten ikke alene er dygtigere i viden men også "nyttig" ved at vinde over andre i konkurrencen, altså en ophævelse af bevidstheden om samfundsansvaret og det ikke blot nationalt men også globalt som ansvar for verdensamfundet" p.57