# data[].attributes.body
De to største producenter indenfor biobrændsel er USA og Brasilien.
I Brasilien har man dyrket sukkerrør fra midt i 1500-tallet. Omkring 1920'erne begyndte man at anvende biobrændsel, i takt med at de første biler kom til landet. Under 2. verdenskrig var biobrændsel meget populært, da rationeringer formindskede adgangen til olie. Oliekrisen i 1970'erne gav det endelige udslag, og man blev bevist om at ikke være så afhængig af oliemagterne. I dag a Brasilien består 40% af benzinen af biobrændsel.

I USA dyrkes primært majs og sojabønner til biobrændsel. Dette er ikke nær så udbyttesesrigt, som sukkerrør. Alligevel er USA den førende producent af biobrændsel.

# data[].attributes.body
I følge grafen over det forventede energiforbrug (se graf under "fakta"), vil brugen af biobrændsel stige væsentligt. Men sagen er, at når vi laver biobrændsel trækker vi på jordens materialer - altså vi tager råvarer, som ellers skulle give næring til nye planter. Dermed vil et højt forbrug af biobrændsel udsulte jorden over tid. Hvis forbruget af biobrændsel skal stige, kræver det en påpasselighed og varsomhed.

# data[].attributes.body
- Biobrændsel består af organiske rester såsom majs, sojabønner, rapsolie, træ og halm.

- Bruges som opvarmning af huse (træflis, træpiller) og blandes i benzin (6%)

- 13% af verdens kraftværker bruger i dag halm (% kul)

- Som det ses i grafen, forventes der en stigning ved brug af biomasse som biobrændsel laves af, samt et fald af energikilder som olie og kul

# data[].attributes.headline
Biobrændsels rolle i dansk energi politik (6)

# data[].attributes.subject
Biobrændsels rolle i dansk energi politik (6)

# data[].attributes.body
Med et dansk forbrug af fossile brændsler som olie, kul og gas på ca. 85% vil den danske regering gerne lave om på det store forbrug  og CO2 udslip. Regeringen vil bl.a. Sikre en mere robust og miljørigtig energiforsyning ved at søge mod de
og på længere sigt sol og jordvarme.
Her er målet at mindst 30% af vores energiforbrug skal komme fra vedvarende energi i 2025. Samtidig skal Danmark forøge 20% af biobrændstof, gerne i form af 2. generations biobrændstof i år 2020 og udvikle de fuldskala forsøgsanlæg til produktion af de fremtidige biobrændsler til diverse transportmidler.

2. generations biobrændstof der består af  85% bioethanol og 15% benzin og hedder E85. Det kan - modsat til almindelig benzin -fremstilles uden at det går ud over dyrkning af de afgrøder vi spiser. Samtidig udleder 2. generations biobrændstof ikke nær så meget CO2 ud, som almindelig benzin. Længere ud i fremtiden vil det være muligt at benytte brintbiler, som kræver en del mere forskning og er under teknologisk udvikling. 3. generationsbiobrændsler produceres udelukkende af alger, disse er også kaldt algebrændsler. Disse to biobrændsler kunne være en af løsningerne på den såkaldte madbenzin.

Danmark skal på det lange sigt være uafhængig af fossile brændsler som kul, olie og naturgas i 2050.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tour de Future sætter i 2013 fokus på brugen af fødevarer i benzin. Frem for at mætte millioner af sultne maver, bliver fødevarer i stigende grad brugt til det, vi kalder madbenzin -- brændstof til biler lavet på mad. Produktionen af madbenzin kræver rigtig mange fødevarer. Og rigtig meget plads.

# data[].attributes.body
Andet perspektiv på biobrændsel

# data[].attributes.attachment_link.title
Peter og Jane - En kortfilm om biobrændstoffer

# data[].attributes.attachment_link.description
En kort film om, hvorfor biobrændstoffer i høj grad er en del af problemet og ikke løsningen i kampen for at stoppe klimaforandringerne.

# data[].attributes.body
Kulstof (C) indgår i et naturligt kredsløb mellem atmosfæren, oceanerne, biosfæren og jordens indre. Dette kredsløb er normalt i balance, men påvirkes af det menneskeskabte bidrag af drivhusgasser som f.eks. CO2

Som tidligere nævnt, vil større forbrug af biobrændsel skabe et behov for mere areal til dyrkning af forskellige sorter. Det går ofte ud over regnskoven - fældning, afbrænding og opdyrkning af jorden der frigiver CO2, som er med til at bringe kulstofskredsløbet i ubalance

# data[].attributes.body
Biobrændsel bliver oftest anset som en del af fremtidens energipakke, i det at politikere og samfundet har sat sig fast på det faktum, at biobrændsel kun udleder den mængde CO2 det organiske materiale optog, da de levede.

MEN biobrændsel gemmer også på en rystende bagside.
Samtidig med at over 800 millioner mennesker hver dag sulter, hælder vi mad, i form af madbezin, direkte ned i vestens biler.

Når vi producerer biobrændsel kræver det enorme mængder fødevarer, der kunne være gået til bekæmpelsen af hungersnød og næring til nye planter i jorden, samt enorme mængder plads, som de store producenter finder ved at kapre de fattige bønder i Afrikas jord.

Og så er Biobrændsel ikke engang godt for klimaet. Når der høstes og produceres belaster det næsten miljøet så meget, at gavnen er lige med 0 - nogle gange forurener det endda mere, så CO2-udslippet forøges.

Derudover får produktionen og udnyttelse af fødevarerne i biobrændsel prisen på mad til at stige gevaldigt.

# data[].attributes.body
- Biobrændsel produceres af biomasse, dvs. nyligt død biologisk materiale fx. afgrøder.

- Biobrændsel findes både på fast, flydende og gas form. På fastform kan det være af f.eks. træ, på flydende form kan det være olie, og på gasform laves det er biogas af efterladenskaber fra grise og køer.

- Biobrændsel kan bruges til brændstof til transport, her benyttes den flydende form. Derudover kan den også bruges til opvarmning f.eks. af huse, hvor fast og/eller gas benyttes.

- Til opvarmning af huse benyttes biobrændselskedler og brænde-og-pindebrændeovne.biobrændselskedler kan producerer varmt vand og opvarme hele huse, hvorimod brænde-og-pindeovne kun kan opvarmer enkelte rum, men fungerer godt som supplement.

- Forskellen på fossile brændstoffer og biobrændsler er, at fossile brændstoffer bliver produceres af milioner år gammelt biologisk materiale. Derudover er biobrændsler CO2-neutrale modsat fossile brændstoffer. Dette skyldes at når biomassen til biobrændslet dyrkes "opsluger" samme mængde CO2 fra atmosfæren, som den frigiver når biobrændslet bruges.

- Ulempen herved er dog at det kan udlede sundhedsskadelige stoffer som partikler og tjærestoffer.