# data[].attributes.body
CNS: Centralnervesystemet
PNS: Perifere nervesystem
Afferente nerver: Nerver som går mod CNS
Efferente nerver: Nerver som går fra CNS
Sympatisk system: Stimulerende
Parasympatisk system: Hæmmende/nedregulerende
Tærskelværdi: Værdier, der fortæller hvornår henholdsvis natrium og kalium-kanalerne åbnes
Depolarisering:

# data[].attributes.body
- Postsynapsen er modtagercellen, der enten fremmer eller hæmmer signalet
- Når neurotransmitter frigives, vilde sætte sig på ligand-kanallerne, hvor potsynaspsen enten depolarisere eller hyperpolarisere.
- Transmitterstofferne aktiver receptoren på den pistsynapstiske-neuron.
- Receptorerne sætter nogle transportproteiner igang, og derved kan det elektriske impuls sendes videre (Fremmende)

# data[].attributes.body
Transmitterstofferne frigives til synapsekløften hvorefter de binder til receptorer i det postsynaptiske neuronmembran.

Signalet kan stoppes på tre forskellige måder:
1. Diffusion
Der er høj koncentration af transmitterstofferne inde i synapsekløften, og diffunderer ud i den omkringliggende væske

2. Enzymatisk spaltning
Transmitterstofferne frigives til synapsekløften og spaltes af enzymer, som derved fjerner transmitterstofferne

3. Genbrug/genoptagelse af transmitterstofferne
Transmitterstoffer frigives til synapsekløften og genoptages til vesikler, og kan dermed genbruges.

# data[].attributes.body
Frigivelsen af transmitterstof fremmer videreførelsen af impulsen i næste nervecelle. I fremmende synapser binder det frigivne transmitterstof sig typisk til receptorstyrede Na+-ionkanaler.

# data[].attributes.body
Frigivelsen af transmitterstof hæmmer videreførelsen af impulsen i næste nervecelle.  I hæmmende synapser udskilles som regel nogle andre transmitterstoffer, som sætter sig på receptorstyrede ionkanaler der åbner for K+-ustrømning eller Cl-indstrømning.

# data[].attributes.headline
Aktionspotentialet beskrevet i 5 punkter:

# data[].attributes.subject
Aktionspotentialet beskrevet i 5 punkter:

# data[].attributes.body
1) Membranen depolariseres i en receptor eller synapse, hvilket betyder at membranpotentialet bevæger sig mod 0. Dette sker når elektriske impulser samles ved aksonet og skal til at vandre ned ad det

2) Når membranenpotentialet overskrider tærskelværdien for den spændingsafhængige Na-kanal, åbnes der for indstrømning af Na+

3) Depolariseringen fortsætter til omkring +30 mV, og passerer dermed den spændingsafhængige K-kanals tærskelværdi. K-kanaler åbnes i få milisekunder, hvori membranen når at blive hyperpolariseret pga. af kalium udstrømning.(bliver mere negativ end hvilemembranpotentialet)

4) Den periode hvori membranen er hyperpolariseret kaldes refraktærperioden, hvor der ikke kan affyres nye aktionspotentialer.

5) Na+/K+ pumpen vil reetablere hvilemembranpotentialet, og neuronet er således klar til en ny omgang.

# data[].attributes.body
1. Ca^+ -kanaler aktiveres når aktionspotentialet vandrer henover endeknoppens membran. Dermed trænger Ca+ ind i præsynapsen, hvilket aktiverer vesikler, indeholdende transmitterstoffer, der trænger ned mod endeterminalens membran.

2. Via. exocytose frigives transmitterstofferne til synapsekløften.

Det elektriske signal (aktionspotentialet) omdannes dermed til et kemisk signal

# data[].attributes.body
K+-kanal: ligger i hele aksonets membran ( men de er kun aktive i de ranvierske indsnøringer). Passiv transport, da de er spændingsafhænige
- efter at Na-kanalerne er lukkede, åbnes K-kanalerne på samme måde, K-ioner strømmer ud, så nervecellen ikke forbliver positiv
- der er mest kalium på indersiden
- K-kanalen åbner i få millisekunder, hvori  membranen når at blive hyperpolariseret (bliver mere negativ en hvile membranpotientalet) pga. kalium udstrømning. Dette kaldes refraktærperioden. Den gør at nye aktionspotentialer ikke kan vandre, samt at aktionspotentialet ikke kan vandre tilbage, fordi kaliumkanalerne er i gang

Na+-kanal:
- ligger også i hele aksonets membran, passiv transport
- Ved modtagelse af et nervesignal overskrides membranpotientalets tærskelværdi, så Na-kanalen åbnes, og der indstrømmer ioner
- der er mest natrium på ydersiden

Na/K-pumpe:
- Aktiv transport
- et transport protein i membran ved brug af ATP sørger for at nervecellen vender tilbage til hvilesituationen.
- For 1 ATP transporter det 2 K+-ioner ind i nervecellen, hver gang der transporteres 3 Na+-ioner ud.
- Pumpen reetablere hvilepotientalet

# data[].attributes.body
- Neuronet er en nervecelle, nervecellens krop hedder soma. her findes der alt fra cellekerne, endoplasmatisk reticulum og mitrokondrier. Soma er omgivet af dendritter. Dendritterne er nogle små udgreninger fra soma, og det er dem de andre neuroner binder sig til. Dendritterne modtager derfor impulser fra andre nerveceller, og sender en elektrisk impuls ind i nervecellen. Her mødes signalet med et akson som fungerer som nervecellens signalvej. Aksonet er omgivet af myelinskeder, der har opgave at isolere signalvejene så det elektriske signal løber hurtigere. Det er også i aksonets membran at man finder K+ og Na+ pumperne.
(Hvis Transporten gennem pumper som natrium-kalium-pumpen ikke opretholder gradienterne kan det fører til sygdomme især i hjertet og nervesystemet) Signalet ender i endeterminalen, her vil der blive dannet en synapse, som er koblingen til det næste neuron. aksonet og det næste neuron rører næsten ikke hinanden og er adskilt af en såkaldt synapsekløft.

# data[].attributes.headline
Den generelle opbygning af nervesystemet:

# data[].attributes.subject
Den generelle opbygning af nervesystemet:

# data[].attributes.body
- Nervesystemet kan opdeles i centralnervesystemet, CNS, samt det perifere nervesystem, PNS.
- CNS består af hjernen og rygmarven.
- PNS består af nervetråde mellem CNS og det resterende af kroppen.
- Nervesystemet er specialiserede til at modtage og afsende informationer.
- I PNS skelner man mellem nervebaner som er tilførende og nervebaner som er fraførende.
- De tilførende nervebaner leder information fra sanseorganerne til CNS, og de fraførende nervebaner leder information fra CNS til muskler og kirtler.
- De tilførende nervebaner tilhører den del af PNS som kaldes det sensoriske nervesystem. Hvor de fraførende nervebaner kan inddeles i det motoriske nervesystem og det autonome nervesystem.
- De motoriske nervebaner har forbindelse til skeletmusklerne, og de autonome nervebaner har forbindelse til glattemuskler, hjertemuskulaturen samt forbindelse til kroppens kirtler.
-  Det autonome nervesystem kan inddeles i det sympatiske og det parasympatiske nervesystem.
- Hypothalamus er centrum for den overordnet styring af det autonome nervesystem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Forlaget Nucleus udgiver lærebøger og undervisningsmateriale i biologi til brug ungdomsuddannelser, seminarer og universiteter