# data[].attributes.body
Portræt af Fröbel, Bagger og Wulff søstrene

1) Skriv et portrat af de smukke unge mennesker:

2) Hvad er deres børnesyn/familiesyn?

3) Hvilke samfundssyn, menneskesyn og dannelses-idealer kommer til syne?

4) Hvad er målet med opdragelse/indsats?

5) Hvad er særligt spændende, hvad finder I rigtigt, hvor bliver I provokerede – kan tankerne omkring pædagogik bruges i dag eller på hvilken måde er vi påvirket af ideerne i dag.

.

# data[].attributes.body
1) Portræt:

Frederik Fröbel(1782-1852): “en tysk Grundtvig” oplysningsmand der i 1800-tallet introducerer en ny tanke om at barndommen har værdi i sig selv, og ikke blot skal betragtes som en forberedelse til voksenlivet (socialpædagogen som myndighedsperson s.26). Fröbel opretter der først børnehaver (Kindergarten) (som vi kender dem nutildags), og de første seminarer hvor de kvinder der skal passe børnene uddannes til erhvervet.

2) Børnesyn og familiesyn:

“Det unge menneske er for mennesket ofte et stykke voks, en klump ler, som det kan ælte efter behag,” (16 tanker om barndom, s. 14)
Denne form for opdagelse var Fröbel meget uenig i.  Han mente, at forældre eller opdragere skulle give børnene tid og ro til at udvikle sig naturligt gennem deres egen leg/aktivitet og selv virkeliggøre sin “guddommelige bestemmelse i et frit og selvforvaltende liv” (Ibid. s. 16)

Fröbel startede en førskole for småbørn, da han mente at familier forsømte børnenes udvikling, som skulle forbedre deres skolegang og resten af deres liv.
Derudover blev  “Det unge menneske er for mennesket ofte et stykke voks, en klump ler, som det kan ælte efter behag,” (16 tanker om barndom, s. 14). Dette sammen med datidens sociale arv, giver et klart indblik i datidens familier.

# data[].attributes.body
1) Portræt:

Hedevig Bagger: (1842-1926) oprettede en privat-børnehave, på en skole hendes mand var skolebestyrere for, med baggrund i hendes interesse for Fröbels pædagogik. Hedevig underviste de kvinder der arbejde i børnehaven, og senere blev undervisningen til kurser, og de kurser blev grundlaget for uddannelsen til børnehavelærere, og fra 1904 omtales kurserne som Fröbelseminariet http://www.paedhist.dk/Tidslinjen/ShowPage.aspx?year=Pre1920-3

2) Børnesyn og familiesyn:

Hedebog Bagger var leder for Fröbelseminariet til hendes død. Her blev der uddannet mange “børnehavelærerinder” (Ni Pionerer i Dansk Pædagogisk Historie, s. 37). Hun skrev en lærebog, ''Småbørnslærerinden'' fra 1920, hvor hun tydeliggjorde 9 forskellige retningslinjer for pædagoger (Ibid. s. 37)
Man prøvede altså stadig at skabe de bedste rammer og omstændigheder for børns udvikling og læring. Stadig med inspiration fra Fröbel.
Derudover prøvede at skabe et kærligt og tæt forhold med børnene, men stadig med en vis professionalisme, der gjorde skellet mellem børne og voksne tydeligt.

I 1891 udsendtes en ny og omarbejdet udgave af lærebogen. Denne gang med undertitlen “Haandbog for Hjemmet, Asylet og Smaaskolen” for at kunne være en grund- og håndbog for såvel mødre som børnehavelærerinder. (Ni Pionerer i Dansk Pædagogisk Historie, s. 38)

Der var altså stadig et familiesyn af at familier ikke formåede at håndtere eller forstå pædagogiske opgaver, i forhold til at udvikle og understøtte børnene. Bagger prøvede med sin bog at ændre dette ved at give almene familier muligheden for at forstå og selv prøve de pædagogiske opgaver i praksis.
Ved at gøre dette gjorde hun også skelnet mellem skole og hjem mindre.

# data[].attributes.body
1) Portræt:

Anna (1874-1935) & Bertha (1878-1975) Wulff: Anna Wulff grundlagde to (stadig eksisterende) børnehaven i Hellerup. Lagde i 1897 i en artikel op til samfundsdebat om hvorvidt man er egnet til at opdrage børn, bare fordi man har født dem. Anne iværksatte uddannelse i DK i 1906, (først kun to studerende), i 1910 blev det kaldt Fröbelhøjskolen. I 1918 fik hun de første statstilskud, og gjorde uddannelsen toårig. (dsv ikke statsanerkendt i 12 år)

Bertha Wulff var søster til Anna, men kan sige at være den mere bundet. Hun havde stor intresse indefor det teoretiske og historiske (indenfor pædagogikken). Bertha udgav selv flere bøger, som blev brugt på seminar. (s.30 ni pionere)

2) Børnesyn og familiesyn:

Anne og Bertha Wulff var meget inspireret af Frederik Fröbel og hans tanker, i forhold til at udvikling, læring opdragelse. De mente, at børn skulle have de bedste muligheder for at kunne udvikle sig. Dette gjorde de blandt andet ved at have fokus på uddannelsen af pædagoger. Ud over at have uddannet personale, stod Anne og Bertha også bag flere børnehaver inspireret af Fröbel kvindesyn og tanker, hvor børnene der var mulighed for at have veluddannet professionelle pædagoger til at understøtte børnenes læring og udvikling.
Anne skrev i artiklen “Et Forslag” “Hvorvidt man er egnet til at opdrage børn, bare fordi man har født dem” (Ni Pionerer i Dansk Pædagogisk Historie, s. 25).
Der kommer i teksten to familiesyn banen. De rige og de fattige. De rige, arbejdede meget og havde derfor brug for hjælp til at passe og udvikle deres børn. De fattige havde ikke remedierne til at passe og udvikle deres børn. Fælles for begge var dog manglen på viden, om hvordan man opdragede og udviklede børnene.

I forhold til Anne og Bertha arbejdede de sig hen mod Folkebørnehavetanken  (Ni Pionerer i Dansk Pædagogisk Historie, s. 28), som var et samarbejde med forskellige mennesker fra forskellige erhverv, hvor de i samarbejde oprettede en børnehave på Christianshavn. Denne tog igen inspiration fra Fröbels respektfulde og indlevende holdning overfor børn og familier. Dette betød, at familierne også blev inviteret ind til at se hvad det var børnene lavede og hvilke projekter de havde gang i med pædagogerne.

# data[].attributes.headline
3)  Hvilke samfundssyn, menneskesyn og dannelses-idealer kommer til syne? 

# data[].attributes.subject
3)  Hvilke samfundssyn, menneskesyn og dannelses-idealer kommer til syne? 

# data[].attributes.body
Særligt ud fra teksterne om søstrene Anna og Bertha Wulff og Hedevig Bagger, får man fornemmelsen af at de lever op til artiklens titlen – nemlig pionerer. Som stiftere af Fröbelshøjskolen i København, gør de op med tidligere ideer, og at uddannelsen som pædagog faktisk spiller en langt større og vigtigere rolle i samfundet, end hidtil anerkendt. Man blev nemlig som uddannet pædagog på Fröbelshøjskole, en del af et større fællesskab, fagligt som såvel socialt.

# data[].attributes.headline
4) Hvad er målet med opdragelsen/indsatsen

# data[].attributes.subject
4) Hvad er målet med opdragelsen/indsatsen

# data[].attributes.body
Et konkret mål med opdragelse er nemmere at se i det skiftende syn der historisk set har været på opdragelse. Målene har været skiftende og de historiske verdens- og danske begivenheder har både påvirket samfundets struktur såvel som det barnesyn der har været på et givent tidspunkt. Ser vi ex. på det barnesyn der var før 1920’erne er det meget betonet af at familien bor og arbejder samme sted. Børn er en ressource, og jo flere børn jo bedre et sikkerhedsnet for familiens overlevelse http://www.paedhist.dk/Tidslinjen/ShowPage.aspx?year=Pre1920-5.
Man kan derfor sige at der i tiden før 1920’erne var et opdragelssessyn der hed at barnet skulle lære at være voksen. Det gjorde det ved at arbejde sammen med familien, og igennem det erhverv blive “forberedt på livets kendsgerninger på en helt anden måde end i dag” http://www.paedhist.dk/Tidslinjen/ShowPage.aspx?year=Pre1920-5.

I tiden efter 1920 kommer en masse oplysningsmænd/kvinder på banen, og særligt frontfiguren Fröbel skriver historie. Der revolutioneres indenfor området og børns barndom og opdragelse bliver anerkendt som vigtige faktorer for et menneskes liv. Børns barndom siges ikke længere at være en oplæringsperiode til det at blive voksen, og selve uddannelsen til det at passe børn / være pædagog indføres. Synet på barnet som en lille voksen forsvinder altså og selve barndommen i sig selv får værdi og anerkendes som en vigtig dannelsesperiode.

# data[].attributes.headline
5) Hvad er særligt spændende, hvad finder I rigtigt, hvor bliver I provokerede – kan tankerne omkring pædagogik bruges i dag eller på hvilken måde er vi påvirket af ideerne i dag. 

# data[].attributes.subject
5) Hvad er særligt spændende, hvad finder I rigtigt, hvor bliver I provokerede – kan tankerne omkring pædagogik bruges i dag eller på hvilken måde er vi påvirket af ideerne i dag. 

# data[].attributes.body
På side 25 i de ni pionere citeres af Anna Wulff  ”hvorvidt man er egnet til at opdrage børn, bare fordi man har født dem.” Dette kan have virket provokerende i forhold til tidens børnesyn, og gør op med ideen om at en god forældre er en biologisk forælder, og det med at børn er en ressource for familien.

Det har også været tankevækkende at det i datiden var kvinderne der skulle varetage den pædagogiske opgave, men at det dog alligevel i hjemme var mændene der havde fuld forældremyndighed.

Det er også særligt spændende at pædagoguddannelsen dengang begyndte at anerkende, at man som uddannet pædagog blev en del af en større samfundsmæssig opgave. Derudover fandt vi det særligt spændende hvor meget man drager viden og inspiration fra de tidligere frontløbere inden for pædagogikken. Her menes i stor grad kærligheden for naturen og pædagogernes praktiske opgaver.