# data[].attributes.body
Peloponnesose sõja algul laastas Ateenat 430 eKr epideemia. Selle tulemusena tekkis Ateenas rahutusi ja Periklest süüdistati raiskamises. Siiski valiti ta 429 eKr taas strateegiks. Varsti pärast seda suri temagi samasse haigusesse.

# data[].attributes.body
Perikles pärines aristokraatlikust suguvõsast, ema poolt Alkmaioniididest. Sellest hoolimata oli ta demokraat.

# data[].attributes.body
Periklest oluline sageli Ateena kõige edukam juhiks, kelle ajal oli Ateena oma õitsengu tipul.  Ta kindlustas lõplikult demokraatia võidu polises, kuid Thukydides kirjutab oma "Ajaloos", et Periklese-aegne Ateena oli demokraatlik ainult nime poolest, tegelikult valitses seda Perikles.

# data[].attributes.body
Kõrgeim riigiorgan oli rahvakoosolek – ekleesia, mis käis koos umbes 40 korda aastas. Sellest võtsid osa Ateena kõik täisealised kodanikud. See otsustas tähtsamaid riigiasju ja hakkas regulaarselt mõjutama riigivalitsemist.

Tähtsuselt teine valitsusorgan oli viiesaja nõukogu, mis komplekteeriti endiselt 10 füüli esindajatest ja oli põhiliselt nõuandev organ. 10 territoriaalset ringkonda saatsid nõukokku igaüks 50 liiget ning loosiga määratud järjekorras istus korraga nõukogus 50 selle liiget.

# data[].attributes.body
Ateena demokraatia toimis 5. sajandi eKr Pärsia sõja ja Peloponnesose sõja vahelisel ajal.

# data[].attributes.body
Ateena riigi juhtimine:

Ateena demokraatia oli varaseim tuntud demokraatia. Ka teistes Kreeka linnades oli demokraatiaid, kuid need erinesid Ateena omast ning ükski neist polnud ka nii võimas. Ateena demokraatia oli unikaalne otsedemokraatia eksperiment, kus inimesed ei valinud endale esindajaid, vaid hääletasid ise seaduste poolt.

# data[].attributes.body
Tüdrukute tarbeks olid riiklikud koolid, kus õpetati võimlemist ja muusikat.
Tihtipeale korraldati ühiseid spordivõistluseid.

# data[].attributes.body
Haridus oli pühendunud vapruse, distsiplineerituse ja valutaluvuse saavutamisele. Pearõhk pandi kehalisele kasvatusele, sisuks oli kreeka viievõistlus: jooks, kaugushüpe, maadlus, kettaheide ja odavise

# data[].attributes.body
Sparta eesmärk oli kasvatada tugevaid riigijuhte ja sõjamehi.

# data[].attributes.body
Sellel oli peale kuningate veel 28 eluaegset, vähemalt 60-aastast liiget.
Geruusia arutas valitsus küsimused läbi ja esitas siis oma otsuse üle 30-aastaste sõdurite-spartiaatide rahvakoosolekule hääletamiseks.

# data[].attributes.body
Riigi eesotsas seisid kaks vähemalt 30-aastast kuningat. Nad olid ka väejuhid ja peapreestrid.

# data[].attributes.body
Valdavalt rikastest ja suursugustest kodanikest koosnev.

Sageli täitis kõrgeima kohtuorgani ülesannet.

Mitmetes polistes oli ka rahvakoosolekust tähtsam.

# data[].attributes.body
Osalesid kõik kodanikud.

Rahvakoosolekutel valiti igal aastal ka riigiametnikud, kelle kohuseks oli juhtida sõjaväge ja korraldada igapäevaelu.

# data[].attributes.body
Vana-Kreekas riigivorm, mille puhul valitses ebaseaduslikult võimule saanud ainuvalitseja (türann).
Vahel esines ka türanniat, aga türannia ei püsinud kunagi eriti kaua.

# data[].attributes.body
Neil kui teistel ei olnud õugust polise juhtimises osaleda.

# data[].attributes.body
Oligarhia  on valitsemisvorm, kus võim on koondunud väikese rühma inimeste kätte.
Aristokraatia üks erivorme oli ka oligarhia – valitsemisviis, kus võim kuulus vähestele väga rikastele aristokraatidele (Korintose polises).

# data[].attributes.body
Demokraatia (ka rahva võim) on valitsemisvorm, mille tunnuseks on kodanikkonna osalemine poliitikas, võimude lahusus ja tasakaalustatus, seaduse ülimuslikkus ning inim- ja kodanikuõiguste austamine.
Demokraatlike poliste seas on parim näide Ateena.

# data[].attributes.body
Aristokraatia ehk parimate võim on valitsemise kord, kus võim kuulub päritavate eesõigustega üliklikule vähemusele.
Aristokraatlik riigivorm oli aga levinuim.

# data[].attributes.body
Valitsusvormilt jagunesid polised kaheks:

# data[].attributes.body
Kodanikkonna moodustasid täiskasvanud (relvakandmise võimelised) mehed, kellel oli õigus omada maad ja osa võtta rahvakoosolekutest (umbes 10% elanikkonnast). Kodakondsuseta olid võõramaalased, orjad ja naised. Mitmetes polistes ei loetud kodanike hulka ka kõiki mehi, vaid ainult neid, kes olid piisavalt rikkad, et endale sõjavarustust osta.

# data[].attributes.body
Aristikraadel olid õigused ja kohustused kooskõlas polise seadustega, nad osalesid selle haldamisel ja kaitsmisel.

# data[].attributes.body
Polise täisliikmed

# data[].attributes.body
Polis oli tüüpiline Vana-Kreeka linnriik, mis koosnes kesksest asulast ja selle lähiümbrusest.

# data[].attributes.body
Mõned neist üsna kehvades tingimustes

# data[].attributes.body
Mõned neist töötasid koos oma meistritega ja olid perekonna täisliikmed

# data[].attributes.headline
| Sparta riigi juhtimine ja kasvatuse süsteem |

# data[].attributes.subject
| Sparta riigi juhtimine ja kasvatuse süsteem |

# data[].attributes.body
4 teemat

# data[].attributes.headline
| Polise juhtimine ja valitsusvormid: demokraatia,aristokraatia, türannia |

# data[].attributes.subject
| Polise juhtimine ja valitsusvormid: demokraatia,aristokraatia, türannia |

# data[].attributes.body
Orjad kuulusid vabadele inimestele. Neil polnud seaduslikke õigusi.

# data[].attributes.headline
| Ühiskonnakihid – aristokraadid, talupojad, orjad |

# data[].attributes.subject
| Ühiskonnakihid – aristokraadid, talupojad, orjad |