# data[].attributes.body
osola

# data[].attributes.body
Basmar Al-sitt

# data[].attributes.body
Hvad kendetegnes den af:

De giver omsorg, kærlighed, tryghed, forkælelse, de har egen lejlighed, Strukturere og planlægger dagen med meningsfulde aktiviteter og masser af fysiske udeliv.

Hvordan responderer beboerne på plejen:

Man kan se at de har det godt, de smiler, de hygger sig helt vildt meget. De har energi og nysgerrighed. Det er med til at give dem tilværelse, hvor de føler at de skal noget næste dag.

Hvordan vi oplever at beboerne bliver mødt på en etisk og respektfuld måde:
Beboerne bliver set og høret de bliver respekteret. F.eks. Når plejepersonalet kommer ind til borgeren  og vækker hende om morgenen på en
omsorgsfuld måde, og kæler dem ved at snakke sødt til dem og støtte dem med det praktiske.

Psykologisk ilt:
Se mig som det menneske jeg er: De bliver set som almindelig borger men med særlig behov, f.eks. som demente.

Fælleskab: De bliver alle sammen sat i fælleskab med både aktiviteter, dans, hyggelig omgivelser, gå ture, kigge på dyr og de får massage i samme rum.

At kunne se mening med livet:

Kan jeg klare det:  Som plejepersonale prøver de så godt de kan at mestre deres opgaver.

Fagligheden i videoen kommer til udtryk for: Når plejepersonalet vejleder Bente med at komme op og stå og støtte sig op af rollatoren, og fortæller hende præcis, hvordan hun skal tage højre fod op og venstre fod.

# data[].attributes.body
Aicha få to gang besøg daglige af SSA/ SSH og det vigstiges ting at hun få nogen mad og medicin til hendes diabetes sygdom.

# data[].attributes.body
SSA/SSH samarbejder med fagpersonerne om borgen.

De hjælper borgen "Aicha" med vejledning og forhindringer der dukker op.

Maslow pyramiden
Aichas sikkerhed behov
- få faste ramme
- få ret redskabe
Sosu- rolle
-find det ret redskab
hjælper med at skabe fast rammer ved udarbejde fast plan.
Aichas sociale behov
-  hun har bruge for at være aktive
- behov for fælleskab
- at have en mentor/ ledsage
Sosu- rolle
henvise hende til forskelligt aktiverer
- samarbejde med de rart fagfolk.

Mestring i forhold til Aicha
Hvordan Aicha begriber det her:
- Aicha forstår vigtighed i at hun selv kan rejse sig fra sengen til stolen.
- Hun kan flytte sig selv ved hjælp af rollator.

- Men det psykiske står i vejen.

SOSU rolle:
- Vi vil hjælpe med at give Aicha, det psykiske og fysiske hjælp.
- Giv Aicha rollatoren til hende så hun kan flytte sig selv.
- Giv struktur

Mestring i forhold Aichas mening
- hun ser mening i at hun selv skal kunne rejse sig fra sengen til stolen.
- hun mangler mening i situation nu .
Sosu- rolle
- Det giver meninger for os at hjælpe Aicha både psykisk og fysisk, da det vil give hende motivation og det vil give hende glæde og mening med livet.
- støtter hende op
-Del opgaver op
- Gøre det overskueligt
- Tag snakken med hende om" fremtiden  ønsker "

SOSU opgave - tværfaglig samarbejde. vi hjælper borgen med vejleding og problemer som dukker op.

# data[].attributes.body
Aicha

# data[].attributes.headline
8. Viden basering og kvalitet: Rehabiliteringsforløb skal bygge på de metoder, der har størst effekt, og de professionelle skal arbejde ud fra den bedste faglige viden og praksis og så vidt muligt anvende evidensbaserede indsatser, målemetoder med mere. Det er vigtigt kontinuerligt at sikre, at man arbejder i overensstemmelse med den aktuelt bedste viden, der findes i relation til ældre og rehabilitering. Det betyder, at den enkelte kommune skal tænke over, hvordan man indretter sin organisation, så der er det bedste grundlag for effektivt at indsamle og udbrede den nyeste viden. Det stiller samtidig krav om adgang til uformel kompetenceudvikling eller løbende praksisnær læring i form af fx refleksion, supervision, sidemandsoplæring og coaching af de enkelte faggrupper. Socialstyrelsen har udgivet fire rapporter, der beskriver aktuelt bedste viden om rehabiliteringsindsatser. 

# data[].attributes.subject
8. Viden basering og kvalitet: Rehabiliteringsforløb skal bygge på de metoder, der har størst effekt, og de professionelle skal arbejde ud fra den bedste faglige viden og praksis og så vidt muligt anvende evidensbaserede indsatser, målemetoder med mere. Det er vigtigt kontinuerligt at sikre, at man arbejder i overensstemmelse med den aktuelt bedste viden, der findes i relation til ældre og rehabilitering. Det betyder, at den enkelte kommune skal tænke over, hvordan man indretter sin organisation, så der er det bedste grundlag for effektivt at indsamle og udbrede den nyeste viden. Det stiller samtidig krav om adgang til uformel kompetenceudvikling eller løbende praksisnær læring i form af fx refleksion, supervision, sidemandsoplæring og coaching af de enkelte faggrupper. Socialstyrelsen har udgivet fire rapporter, der beskriver aktuelt bedste viden om rehabiliteringsindsatser. 

# data[].attributes.headline
7. Planlægning: Selve rehabiliteringsforløbet skal planlægges sammen med borgeren med de aftalte mål som det styrende element. Mange kommuner har gode erfaringer med, at der udarbejdes en fælles plan med mål, delmål og handlinger, som alle fagfolk arbejder ud fra. En rehabiliteringsplan, der er tilgængelig for både fagpersoner, borgeren og eventuelt pårørende kan danne udgangspunkt for løbende dokumentation og evaluering af forløbet. Planen bør løbende justeres, så den hele tiden passer til borgerens aktuelle behov. Hvis målsætningen fx ændrer sig, fordi det viser sig, at borgeren genvinder sin funktionsevne hurtigere end først antaget, skal de nye mål og handlingerne, der leder derhen, fremgå klart af planen. 

# data[].attributes.subject
7. Planlægning: Selve rehabiliteringsforløbet skal planlægges sammen med borgeren med de aftalte mål som det styrende element. Mange kommuner har gode erfaringer med, at der udarbejdes en fælles plan med mål, delmål og handlinger, som alle fagfolk arbejder ud fra. En rehabiliteringsplan, der er tilgængelig for både fagpersoner, borgeren og eventuelt pårørende kan danne udgangspunkt for løbende dokumentation og evaluering af forløbet. Planen bør løbende justeres, så den hele tiden passer til borgerens aktuelle behov. Hvis målsætningen fx ændrer sig, fordi det viser sig, at borgeren genvinder sin funktionsevne hurtigere end først antaget, skal de nye mål og handlingerne, der leder derhen, fremgå klart af planen. 

# data[].attributes.headline
6. Koordinerede forløb: For at sikre at indsatsen er hensigtsmæssig og effektiv, skal der være klarhed over, hvem der har hvilke opgaver og kompetencer i forløbet, og borgeren skal opleve et rehabiliteringsforløb, hvor indsatser, mål og hverdagslivet i øvrigt hænger sammen. Dette kan fx løses ved at udpege en forløbsansvarlig fagperson for hvert enkelt rehabiliteringsforløb, som har til opgave at være tovholder for forløbet og inddrage de relevante fagligheder. Rehabiliteringsforløb skal ikke blot koordineres i forhold til de enkelte faggrupper, enheder og sektorer, men også i forhold til det liv, borgeren lever og ønsker at leve, så der fx tages højde for, at borgeren har færre kræfter de dage, han eller hun deltager i sociale aktiviteter. 

# data[].attributes.subject
6. Koordinerede forløb: For at sikre at indsatsen er hensigtsmæssig og effektiv, skal der være klarhed over, hvem der har hvilke opgaver og kompetencer i forløbet, og borgeren skal opleve et rehabiliteringsforløb, hvor indsatser, mål og hverdagslivet i øvrigt hænger sammen. Dette kan fx løses ved at udpege en forløbsansvarlig fagperson for hvert enkelt rehabiliteringsforløb, som har til opgave at være tovholder for forløbet og inddrage de relevante fagligheder. Rehabiliteringsforløb skal ikke blot koordineres i forhold til de enkelte faggrupper, enheder og sektorer, men også i forhold til det liv, borgeren lever og ønsker at leve, så der fx tages højde for, at borgeren har færre kræfter de dage, han eller hun deltager i sociale aktiviteter. 

# data[].attributes.headline
5. Tværfagligt og tværsektorielt samarbejde: Rehabiliteringsforløb forudsætter ofte, at forskellige faggrupper og sektorer samarbejder – borgerens behov afgør graden af tværfagligt og tværsektorielt samarbejde. Der vil også være forløb, som ikke kræver et tværsektorielt samarbejde. Det vigtige er, at det er borgerens behov, der er styrende, og at der løbende sker en vurdering af behovet for at ind - drage forskellige faggrupper, forvaltninger og sektorer. Det tværfaglige samarbejde kan foregå internt i kommunen, ved at forskellige faggrupper og/eller enheder skal samarbejde, fx social- og sundhedspersonale, sygeplejersker, fysioterapeuter og ergoterapeuter, diætister, demenskoordinatorer, audiologopæder m.fl. 

# data[].attributes.subject
5. Tværfagligt og tværsektorielt samarbejde: Rehabiliteringsforløb forudsætter ofte, at forskellige faggrupper og sektorer samarbejder – borgerens behov afgør graden af tværfagligt og tværsektorielt samarbejde. Der vil også være forløb, som ikke kræver et tværsektorielt samarbejde. Det vigtige er, at det er borgerens behov, der er styrende, og at der løbende sker en vurdering af behovet for at ind - drage forskellige faggrupper, forvaltninger og sektorer. Det tværfaglige samarbejde kan foregå internt i kommunen, ved at forskellige faggrupper og/eller enheder skal samarbejde, fx social- og sundhedspersonale, sygeplejersker, fysioterapeuter og ergoterapeuter, diætister, demenskoordinatorer, audiologopæder m.fl. 

# data[].attributes.headline
4. Målorienterede og tidsafgrænsede forløb: Et rehabiliteringsforløb er en målrettet og tidsafgrænset samarbejdsproces, hvor mål og delmål for forløbet defineres og fastsættes i et samarbejde mellem borgeren og fagpersonerne. Målene skal være realistiske i forhold til borgerens ressourcer, og indsatserne skal være egnede til at nå målene i samarbejde med borgeren. Center for kliniske retningslinjer (2013) har udarbejdet en retningslinje om systematisk anvendt målsætning i rehabilitering til borgere over 65 år. Systematisk målsætning er et centralt element af rehabiliteringsforløb, fordi det motiverer borgeren til at deltage, tydeliggør forventningerne til ind - satsen, fremmer en målrettet og koordineret indsats fra de involverede fagpersoner samt muliggør evaluering af den tværfaglige indsats. Borgerens mål vil skulle nedbrydes i delmål som forudsætninger for at nå det overordnede mål. Hvis borgerens mål fx er at kunne deltage i sociale aktiviteter i en forening, kunne delmål herunder være at vare tage personlig pleje, kunne gå på trapper, kunne ringe efter en taxi osv. 

# data[].attributes.subject
4. Målorienterede og tidsafgrænsede forløb: Et rehabiliteringsforløb er en målrettet og tidsafgrænset samarbejdsproces, hvor mål og delmål for forløbet defineres og fastsættes i et samarbejde mellem borgeren og fagpersonerne. Målene skal være realistiske i forhold til borgerens ressourcer, og indsatserne skal være egnede til at nå målene i samarbejde med borgeren. Center for kliniske retningslinjer (2013) har udarbejdet en retningslinje om systematisk anvendt målsætning i rehabilitering til borgere over 65 år. Systematisk målsætning er et centralt element af rehabiliteringsforløb, fordi det motiverer borgeren til at deltage, tydeliggør forventningerne til ind - satsen, fremmer en målrettet og koordineret indsats fra de involverede fagpersoner samt muliggør evaluering af den tværfaglige indsats. Borgerens mål vil skulle nedbrydes i delmål som forudsætninger for at nå det overordnede mål. Hvis borgerens mål fx er at kunne deltage i sociale aktiviteter i en forening, kunne delmål herunder være at vare tage personlig pleje, kunne gå på trapper, kunne ringe efter en taxi osv. 

# data[].attributes.headline
3. Helhedsorienteret tilgang i forhold til borgerens samlede livssituation: Rehabiliteringsforløb sigter mod at forbedre borgerens samlede funktionsevne og kan rette sig mod problemer af både sygdomsmæssig, psykosocial og funktionsmæssig karakter. Rehabilitering tager udgangspunkt i borgerens aktiviteter i hverdagen. Målet er at ændre de forhold, der har indflydelse på, at borgerens funktionsevne er nedsat, og at han eller hun derfor har behov for hjemmehjælp. Sammen med borgeren finder fagpersonerne frem til, hvilke forhold der kan forbedres og hermed fremme mulighederne for et mere selvstændigt hverdagsliv. Det kan dreje sig om at styrke netværket, ændre de fysiske rammer i boligen eller nærmiljøet, fx ved at installere hjælpemidler, eller om at styrke de personlige mestringsstrategier. Eller det kan dreje sig om træning i daglige aktiviteter, fx rengøring eller indkøb. Det kan også dreje sig om træning af sociale aktiviteter som fx at deltage i foreningsliv eller etablere kontakt til netværket, og endelig kan rehabiliteringen også handle om at træne kroppens fysiske formåen som fx at få bedre muskelstyrke og kondition. Der vil ofte være brug for en kombination af de forskellige indsatsområder. 

# data[].attributes.subject
3. Helhedsorienteret tilgang i forhold til borgerens samlede livssituation: Rehabiliteringsforløb sigter mod at forbedre borgerens samlede funktionsevne og kan rette sig mod problemer af både sygdomsmæssig, psykosocial og funktionsmæssig karakter. Rehabilitering tager udgangspunkt i borgerens aktiviteter i hverdagen. Målet er at ændre de forhold, der har indflydelse på, at borgerens funktionsevne er nedsat, og at han eller hun derfor har behov for hjemmehjælp. Sammen med borgeren finder fagpersonerne frem til, hvilke forhold der kan forbedres og hermed fremme mulighederne for et mere selvstændigt hverdagsliv. Det kan dreje sig om at styrke netværket, ændre de fysiske rammer i boligen eller nærmiljøet, fx ved at installere hjælpemidler, eller om at styrke de personlige mestringsstrategier. Eller det kan dreje sig om træning i daglige aktiviteter, fx rengøring eller indkøb. Det kan også dreje sig om træning af sociale aktiviteter som fx at deltage i foreningsliv eller etablere kontakt til netværket, og endelig kan rehabiliteringen også handle om at træne kroppens fysiske formåen som fx at få bedre muskelstyrke og kondition. Der vil ofte være brug for en kombination af de forskellige indsatsområder. 

# data[].attributes.headline
2. Individuel og fleksibel tilrettelæggelse med afsæt i borgerens behov: Et rehabiliteringsforløb bør indledes med en tværfaglig udredning af de områder, der er relevante for den pågældende borger. Udredningen danner grundlag for målene med indsatsen. Mål og indsatser i rehabiliteringsforløb varierer således fra borger til borger og afhænger af borgerens aktuelle ressourcer og behov samt ønsker for sit eget liv. Derfor må kommunen have en bred vifte af rehabiliteringsindsatser at trække på i tilrettelæggelsen af de enkelte forløb, og forløbet må planlægges i samarbejde med borgeren og eventuelt pårørende. 

# data[].attributes.subject
2. Individuel og fleksibel tilrettelæggelse med afsæt i borgerens behov: Et rehabiliteringsforløb bør indledes med en tværfaglig udredning af de områder, der er relevante for den pågældende borger. Udredningen danner grundlag for målene med indsatsen. Mål og indsatser i rehabiliteringsforløb varierer således fra borger til borger og afhænger af borgerens aktuelle ressourcer og behov samt ønsker for sit eget liv. Derfor må kommunen have en bred vifte af rehabiliteringsindsatser at trække på i tilrettelæggelsen af de enkelte forløb, og forløbet må planlægges i samarbejde med borgeren og eventuelt pårørende. 

# data[].attributes.headline
1. Borgerens aktive deltagelse i forløbet: Det er et centralt element i et rehabiliteringsforløb, at borgeren er en samarbejdspartner og aktivt involveret i forløbet. Formålet med rehabilitering er – i samarbejde med borgeren – at fremme borgerens mulig - hed for at klare sig selvstændigt og forbedre livskvaliteten, så borgeren bevarer og styrker sin funktionsevne også i tiden efter rehabiliterings - forløbet. I et rehabiliteringsforløb har borgeren både medindflydelse og medansvar 

# data[].attributes.subject
1. Borgerens aktive deltagelse i forløbet: Det er et centralt element i et rehabiliteringsforløb, at borgeren er en samarbejdspartner og aktivt involveret i forløbet. Formålet med rehabilitering er – i samarbejde med borgeren – at fremme borgerens mulig - hed for at klare sig selvstændigt og forbedre livskvaliteten, så borgeren bevarer og styrker sin funktionsevne også i tiden efter rehabiliterings - forløbet. I et rehabiliteringsforløb har borgeren både medindflydelse og medansvar 

# data[].attributes.headline
De 8 grundprincipper for rehabiliteringsforløb: 

# data[].attributes.subject
De 8 grundprincipper for rehabiliteringsforløb: 

# data[].attributes.headline
Rehabiliterende tilgang: Den rehabiliterende tilgang sammenfatter indsatser og metoder, som har som perspektiv: At borgeren er et helt menneske, som har indflydelse på sit eget forløb. At borgeren ønsker at forblive i og vende hurtigst muligt tilbage til hverdagslivets aktiviteter Tilgangen tager udgangspunkt i, at menneskets sundhedstilstand på én gang er et fysisk, psykisk og socialt anliggende. Udgangspunktet er borgerens behov, ligesom borgerens nærmeste så vidt muligt inddrages. Den rehabiliterende tilgang omfatter samtidig et værdisæt, hvor respekt og ligeværdighed står centralt, og hvor ønsket er at borgeren oplever sammenhæng i sit forløb. Det betyder, at vi møder borgeren dialogorienteret og med en anerkendelse af, at borgeren er ekspert på sit eget liv, mens vi bidrager med faglig ekspertise. Den rehabiliterende tilgang er et fælles perspektiv på tværs af de forskellige aktiviteter i sundhedsvæsenet. Det er en forudsætning for et vellykket rehabiliteringsforløb, at der er sammenhæng i indsatsen på tværs af sektorer og forvaltninger. Det betyder bl.a. at region, kommuner og praksissektoren skal arbejde med udgangspunkt i fælles mål. 

# data[].attributes.subject
Rehabiliterende tilgang: Den rehabiliterende tilgang sammenfatter indsatser og metoder, som har som perspektiv: At borgeren er et helt menneske, som har indflydelse på sit eget forløb. At borgeren ønsker at forblive i og vende hurtigst muligt tilbage til hverdagslivets aktiviteter Tilgangen tager udgangspunkt i, at menneskets sundhedstilstand på én gang er et fysisk, psykisk og socialt anliggende. Udgangspunktet er borgerens behov, ligesom borgerens nærmeste så vidt muligt inddrages. Den rehabiliterende tilgang omfatter samtidig et værdisæt, hvor respekt og ligeværdighed står centralt, og hvor ønsket er at borgeren oplever sammenhæng i sit forløb. Det betyder, at vi møder borgeren dialogorienteret og med en anerkendelse af, at borgeren er ekspert på sit eget liv, mens vi bidrager med faglig ekspertise. Den rehabiliterende tilgang er et fælles perspektiv på tværs af de forskellige aktiviteter i sundhedsvæsenet. Det er en forudsætning for et vellykket rehabiliteringsforløb, at der er sammenhæng i indsatsen på tværs af sektorer og forvaltninger. Det betyder bl.a. at region, kommuner og praksissektoren skal arbejde med udgangspunkt i fælles mål. 

# data[].attributes.headline
Rehabiliteringsforløb: Et rehabiliteringsforløb er et målrettet tidsbestemt samarbejde mellem borger, pårørende og fagpersonale. 

# data[].attributes.subject
Rehabiliteringsforløb: Et rehabiliteringsforløb er et målrettet tidsbestemt samarbejde mellem borger, pårørende og fagpersonale. 

# data[].attributes.headline
Paragraf 83: Tidsafgrænsede og koordinerede forløb Ifølge servicelovens § 83 a skal rehabiliteringsforløb være korte og tidsafgrænsede. Det betyder, at du skal sætte en tidsramme for hvert enkelt forløb (typisk 8-12 uger). Tidsrammen afhænger af den ældres behov og ressourcer. Der bør være tale om et intensivt og fokuseret forløb, som er overskueligt for den ældre. Rehabiliteringsforløbet skal tilrettelægges og udføres helhedsorienteret og tværfagligt. Der skal fastsættes individuelle mål for forløbet i samarbejde med den enkelte modtager af forløbet. De fastsatte mål og tidsrammen for rehabiliteringsforløbet skal indgå i en samlet beskrivelse af forløbet. Er der under rehabiliteringsforløbet behov for at ændre i målene, skal dette ske i samarbejde med den ældre. Derudover er det vigtigt, at du arbejder systematisk med at formulere, dokumentere og løbende justere den ældres mål for forløbet og fx lader en forløbsansvarlig fagperson koordinere hvert enkelt forløb, så den ældre, fagpersoner og pårørende arbejder efter de samme mål. 

# data[].attributes.subject
Paragraf 83: Tidsafgrænsede og koordinerede forløb Ifølge servicelovens § 83 a skal rehabiliteringsforløb være korte og tidsafgrænsede. Det betyder, at du skal sætte en tidsramme for hvert enkelt forløb (typisk 8-12 uger). Tidsrammen afhænger af den ældres behov og ressourcer. Der bør være tale om et intensivt og fokuseret forløb, som er overskueligt for den ældre. Rehabiliteringsforløbet skal tilrettelægges og udføres helhedsorienteret og tværfagligt. Der skal fastsættes individuelle mål for forløbet i samarbejde med den enkelte modtager af forløbet. De fastsatte mål og tidsrammen for rehabiliteringsforløbet skal indgå i en samlet beskrivelse af forløbet. Er der under rehabiliteringsforløbet behov for at ændre i målene, skal dette ske i samarbejde med den ældre. Derudover er det vigtigt, at du arbejder systematisk med at formulere, dokumentere og løbende justere den ældres mål for forløbet og fx lader en forløbsansvarlig fagperson koordinere hvert enkelt forløb, så den ældre, fagpersoner og pårørende arbejder efter de samme mål. 

# data[].attributes.body
Kvalme
Træthed
Tørst
Kløe
deprimeret
Hyppig vandladning
Føleforstyrrelser
Synsforstyrrelser
Langsom sår heling

# data[].attributes.headline
Tage bad  - Aicha skal selvstændigt kunne tage et bad indenfor 8 uger. 

# data[].attributes.subject
Tage bad  - Aicha skal selvstændigt kunne tage et bad indenfor 8 uger. 

# data[].attributes.body
S: Målet er specifikt alle kan arbejde med det.
M: Vi kan se om 8 uger om at Aicha kan tage et bad.
A: Aicha får sin livskvalitet tilbage, hun bliver tilfreds og glad.
R: Det er realistisk fordi det er et lille mål og at det er godt at komme op og i gang.
T: 8 uger

# data[].attributes.headline
Fra rum til rum - Aicha vil kunne gå med rollator fra rum til rum indenfor 8 uger.

# data[].attributes.subject
Fra rum til rum - Aicha vil kunne gå med rollator fra rum til rum indenfor 8 uger.

# data[].attributes.body
S: Målet er specifikt alle kan arbejde med det.
M: Vi kan se om 8 uger om at Aicha kan gå fra rum til rum.
A: Aicha får sin livskvalitet tilbage, hun bliver tilfreds og glad.
R: Det er realistisk fordi det er et lille mål og at det er godt at komme op og i gang.
T: 8 uger

# data[].attributes.headline
Seng til stol - Aicha vil kunne rejse sig op og gå hen til lænestolen indenfor 8 uger.

# data[].attributes.subject
Seng til stol - Aicha vil kunne rejse sig op og gå hen til lænestolen indenfor 8 uger.

# data[].attributes.body
Specifikt: Målet er specifikt alle kan arbejde med det.
Målbart: Vi kan se om 8 uger om at Aicha kan rejse sig op og sætte sig i lænestolen.
Attraktiv: Aicha får sin livskvalitet tilbage, hun bliver tilfreds og glad.
Realistiske: Det er realistisk fordi det er et lille mål og at det er godt at komme op og i gang.
Tidsbestemt: 8 uger

# data[].attributes.body
Aicha fik type 2 Diabetes da hun blev 50 år.

Hvad sker der i kroppen, når man har diabetes?

Når vi spiser og fordøjer maden bliver kulhydraterne omdannet til sukker (Glukose). Sukker er et nødvendigt stof i cellerne. Det er med til at give os energi. Sukkeret kan kun trænge ind i kroppens celler ved hjælp af insulin.

Type 2 diabetes
Insulinen som kroppen danner virker ikke godt nok, og der bliver hellere ikke produceret nok insulin i forhold til behovet.

Følgesygdomme
Med årene kan man få  både fysiske og psykiske følgesygdomme med Diabetes 2.

Forebyggelse
- Ændre livstil og spise sund ( Spis varieret).
- Dyrk motion mindst en halvtime dagligt.

Medicin: Behandling gives altid sammen med råd om kostændring og medicinsk behandling.
Den mest anvendte medicin er metformin, det sænker blodsukkeret.
Metformin:
- Øger virkning af insulin og optagelsen af sukker i musklerne.
- Nedsætter leverens sukkerfrigørelse.¨
- Nedsætte optagelsen af sukker fra tarmen.

Diabetes og psyken:

Man kan have en skyldfølelse og dårlig samvittighed fordi man synes at man ikke har passet godt på sig selv og sin krop.

I forhold til aicha så spiller de her symptomer i hendes dagligdage:
Depression
Træthed

# data[].attributes.body
Afslutning og eventuelt revisitation

I denne fase drøfter den forløbsansvarlige og den ældre, om målene for rehabiliteringsforløbet er nået. En myndighedsperson foretager en ny helhedsvurdering for at afgøre, om borgeren har behov for hjælp efter § 83, et nyt rehabiliteringsforløb eller begge dele.

Når den tid, der er sat som ramme for rehabiliteringsforløbet, er gået,
skal den forløbsansvarlige i samarbejde med borgeren og eventuelt
andre fagpersoner følge op på, om borgeren har nået sit mål og sine
delmål.

Rehabiliteringsforløbet kan medføre forskellige resultater for borgeren:

Borgeren kan være blevet helt selvhjulpen og derfor ikke have behov for hjemmehjælp, borgeren kan være blevet delvist selvhjulpen og have
reduceret sit behov for hjemmehjælp,

borgeren kan have øget sin
selvstændighed uden dog at have mindsket sit behov for hjemmehjælp.
Under alle omstændigheder er det vigtigt at sikre, at de resultater, der
er opnået, kan vedligeholdes efterfølgende. En måde at arbejde med
dette på er at lave en systematisk overlevering til enten forebyggelsesindsatsen i kommunen, hvis borgeren ikke fortsat skal modtage
hjemmehjælp, eller til hjemmeplejen, hvis borgeren fortsat modtager
hjemmehjælp.
Det er også vigtigt at inddrage borgerens netværk i afslutningen af et
forløb, så de nye vaner og handlinger bliver integreret i borgerens fortsatte liv, fx ved, såfremt borgeren ønsker det, at invitere pårørende og/
eller øvrige netværk med til et afsluttende møde, hvor der kan træffes
fremadrettede aftaler mellem borgeren og dennes netværk.

# data[].attributes.body
Målrettede indsatser og opfølgning

Den forløbsansvarlige fagperson afgør på baggrund af den systematiske
udredning og individuelle rehabiliteringsplan, hvilke faggrupper der skal inddrages i samarbejdet om rehabilitering.

Relevante faggrupper
kan være:
• Egen læge og/eller hjemmesygeplejen inddrages ved behov for medicingennemgang og/eller udredning og behandling af underliggende
sygdom

• Diætister inddrages, når borgeren har behov for en ernæringsindsats

• Terapeuter inddrages ved borgere med behov for fysisk træning,
ADL-træning (træning i dagligdagens aktiviteter) hjælpemidler og/
eller tilpasning af omgivelser

• Social og sundhedspersonale inddrages ved borgere, som under forløbet kan have behov for hjælp og pleje i hjemmet

• Pædagoger inddrages ved behov for at vurdere og skabe relationer, der
hviler på borgerens ressourcer og mestringsevner samt at iværksætte
stimulerende og udviklende aktiviteter.

De indsatser, der iværksættes, skal rettes mod borgerens samlede
funktionsevne. Det kan fx dreje sig om:
• Behandling af underliggende sygdom
• Medicingennemgang
• Ernæringsindsats
• Fysisk træning
• ADL-træning (træning i dagligdagens aktiviteter)
• Hjælpemidler og/eller tilpasning af omgivelser
• Indsatser rettet mod ensomhed
• Indsatser rettet mod nedsat deltagelse i samfundslivet

# data[].attributes.body
Målsætning

Helhedes tilgang i forhold til borgens samlede livssituation.
rahileteringforløb sigter mod at borgen samlede funktionsevne og kan rette sig mod problemer af både sygdomsmæssig, psykosocial og funktionsmæssig karakter.

Den forløbsansvarlige fagperson afgør på baggrund af den systematiske
udredning og individuelle rehabiliteringsplan, hvilke faggrupper der
skal inddrages i samarbejdet om rehabilitering. Relevante faggrupper
kan være:
• Egen læge og/eller hjemmesygeplejen inddrages ved behov for medicingennemgang og/eller udredning og behandling af underliggende
sygdom
• Diætister inddrages, når borgeren har behov for en ernæringsindsats
• Terapeuter inddrages ved borgere med behov for fysisk træning,
ADL-træning (træning i dagligdagens aktiviteter) hjælpemidler og/
eller tilpasning af omgivelser
• Social og sundhedspersonale inddrages ved borgere, som under forløbet kan have behov for hjælp og pleje i hjemmet
• Pædagoger inddrages ved behov for at vurdere og skabe relationer, der
hviler på borgerens ressourcer og mestringsevner samt at iværksætte
stimulerende og udviklende aktiviteter.

# data[].attributes.body
Udredning

Tilrettelæggelse af borgens behov og ønsker.
Et rahileteringforløb bør indledes med faglige udredning af de områder der er relevant for borgen helbred

Motiverende arbejde er en forudsætning for
rehabiliteringsforløb
For at sikre borgerens aktive deltagelse i forløbet er det væsentligt, at
borgeren er motiveret og oplever indsatsen som meningsfuld. Det kan afhænge af, om de har lidt et nyligt pludseligt funktionsevnetab, hvis de fx har haft brækket hoften
og skal genvinde deres funktionsevne, eller om de har haft et langsomt
funktionsevnetab, hvor de har lært at leve med og mestre deres svind
ende funktionsevne.  Jo mere borgeren har vænnet sig til og tilpasset sig
situationen, jo sværere kan det være at skabe motivation for forandring

Det er afgørende at skabe velkoordinerede
rehabiliteringsforløb
Der udpeges en forløbsansvarlig til borgeren for at sikre en koordineret og effektiv indsats.
Visitator skal på baggrund af helhedsvurderingen afgøre, hvilken fagperson der bedst kan varetage opgaven i det pågældende forløb. Den
forløbsansvarlige kan fx være en sygeplejerske, ergo- eller fysioterapeut
eller en social- og sundhedsassistent.

Helhedsorientering og tværfaglighed i udredningen
Rehabiliteringsforløb forudsætter ofte en tværfaglig indsats, og det er
vigtigt at inddrage de relevante fagligheder. Samtidigt er det imidlertid
også vigtigt at være opmærksom på ikke at inddrage flere fagligheder i
rehabilitering, end det er nødvendigt.

Inddrag pårørende i udredningen
det er vigtigt at man indraget borgerens pårørende, såfremt borgeren ønsker det. De pårørende kan bidrage med viden om borgerens liv og ønsker. De kan være en særdeles vigtig støtte i den videre proces, fordi de kan bidrage til at skabe motivation, for forandringer og
kan være med til at fastholde nye rutiner og en forbedret funktionsevne efter endt rehabiliteringsforløb. Det er vigtigt, at de pårørende
er orienteret om det forløb, der sættes i gang, og som betyder ændringer i borgerens hverdag, fx at borgeren trænes i selv at klare nogle hverdagsaktiviteter.

# data[].attributes.body
Visitation

• Borgere, der ikke tidligere har modtaget hjemmehjælp, retter selv
eller via andre instanser (fx pårørende, praktiserende læge, sygehus,
den forebyggende medarbejder) henvendelse til visitationen med
anmodning om tildeling af hjemmehjælp.
Visitator identificerer på
den baggrund, om der er et rehabiliteringsbehov

• Visitator identificerer rehabiliteringsbehov ved borgere, der allerede
modtager hjemmehjælp, men som fx overgår fra praktisk til personlig
hjælp eller flytter i plejebolig

• SOSU-personalet i hjemmeplejen identificerer borgere med rehabiliteringsbehov, hvorefter visitator eventuelt visiterer til et forløb.

Det er centralt element i at borgen er med til at sammenarbejde med de andre om hans/hendes helbred og fremrette sundheden.

# data[].attributes.body
Vigtige medarbejder mødes en gang ugentligt hvor rehabiliteringsforløb løbende evalueres og justeres i takt med, at borgerems færdigheder udvikles og indsatsen tilpasses herefter.

Borgeren har opnået sit mål og er nu blevet helt selvhjulpen. Indsatsen afsluttes.

Borgeren har opnået sit mål og nu blevet delvis selvhjulpen. Afsluttes med mindre hjælp.

Borgeren afsluttes med sammen eller højere indsats end tidligere.

Livskvalitet:
SOSU opgave
hold øje med/ hjælpe borger om hun kan velligeholdes motivere hende med at forsat.

# data[].attributes.body
SSA/SSH
Giver løsninger til problemet.

Aicha har behov for at være sammen med andre mennsker som har behov for mere ernering og bevægelse f.eks. aktivitetsforsamlinger.
Hun har behov for en erneringsassistent som kan hjælpe hende med at indtage det hun har behov for. og såvel også en ledsager der kan tage hånd om hende.

livskvalitet:
SOSU opgave -  hjælp og pleje i hjemmet .

# data[].attributes.headline
Fase 2. Visitation til indsatser og formulering

# data[].attributes.subject
Fase 2. Visitation til indsatser og formulering

# data[].attributes.body
SSH/SSA udarbejder en plan om borgens ønsker, behov mm. Til hverdagens opgave.

SSH/SSA
(Aicha mangler ernæring og bevægelse derfor har hun behov for at komme ud og være med andre mennesker som har det samme problem.)

Vi kan bruge Maslows behov pyramiden til at udarbejde hvad det er for nogle behov har brug for.

Aichas fysiske behov: Spise sig mæt
sove trygt
at få nok væske
at blive klædt på i underdelen
medicin

Vores Rolle som SHH/SAA er at: Madlavning og opdele maden
tilbyd mere væske
giv hende medicin
at klæde hende på

Mestring i forhold til Aicha
Håndter bart
- Hun Kan håndter at rejse  sig fra sengen til stolen.

Vores SOSU rolle:
Del aktiviteten i mindre bider. F.eks fortæl hende at hun skal op og sidde ved sengekanten.
Giv hende lidt tid til at udføre opgaven.
Giv hende rollatoren så hun kan støtte op på den.
- aktiviteten bliver overskueligt.
- Så hun kan opnå målet.

livskvalitet
vi som SSH/SSA dækker  Aicha behov og ønsker
: inddrager pårørende (hans mand kan gå tur med hende

# data[].attributes.headline
Fase 1. Vurdering af funktionsevne og identifikation af udvikling potentiale

# data[].attributes.subject
Fase 1. Vurdering af funktionsevne og identifikation af udvikling potentiale

# data[].attributes.body
SSH har opgave i at oplyse om borgeren problemer og behov.
SSA har opgave i at henvise borgen til vurdering af funktionsevne og identifikation af udvikling potentiale.

SSH/SSA
(gøre opmærksom på at Aicha har problemer med hukommelse og manglende bævelse samt manglende ernæring.)

LIVSKVALITET
Aicha har problemer med at være kreativ , hun er træt, har ikke lyst, hun har lav selvværd, deprimeret og dårlig helbred og negativ.

SOSU- Rolle
vi kan tilknytte en mentor som kan gå tur med hende. vi kan også tilbyde hende at kommer til håndarbejde klub.

# data[].attributes.body
Mangler næringsstoffer, da hun småspiser

- Energigivende
Kulhydrater
Protein
Fedt

Ikke energigivende
Vitamin
Mineraler

Væske

# data[].attributes.body
Aicha har aldrig dyrket fritidsinteresser, det var der ikke råd til. Hun kunne dog godt lide at bruge tiden på de huslige pligter, samt håndarbejde. Nu er lysten ikke så stor til at være kreativ.

# data[].attributes.body
Jeg har undersøgt begrebet ”den rehabiliterende tilgang” og kan forklare, hvad det betyder.

Jeg kan forstå og forklare rammerne for den rehabiliterende tilgang.

Jeg kan give eksempler på fysiske og psykiske funktionsnedsættelser.

Jeg kan demonstrere, hvordan Jeg yder praktisk og personlig hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.

Jeg kan forklare og vise, hvordan jeg vil drage omsorg og vise respekt for borgeren, og hvordan jeg tager hensyn til blufærdighed og grænser.

Jeg kan forstå og forklare faggruppens funktion i forhold til at støtte borgeren i mestring af eget liv.

Jeg har kendskab til, hvad indre og ydre motivation er.

# data[].attributes.body
Aicha har altid sørget for hjemmet, børnene og manden. Hun har altid vægtet et pænt og rent hjem højt, men er nu efterhånden så svækket at hun ikke kan overskue at holde hjemmet, hvilket betyder at ægtefællen må tage over.

# data[].attributes.body
Aicha bor sammen med sin jævnaldrende ægtefælle. Sammen har de 3 voksne børn, som alle bor i nærområdet. Aichia har 7 børnebørn som hun har stor glæde af.

# data[].attributes.body
lejlighed
1 sal.

# data[].attributes.body
- Tildeling af personlighjælp
- Påklædning
- Bad efter serviceloven

# data[].attributes.body
- Hoftebrud
- Glemsomhed, har nedsat erkendelse og manglende forståelse for egen situation. Hun er småtspisende og tabt sig mindst 10 kg over det seneste halve år. Hun klaget over ømhed i ben og muskler Og har altid været svær at motivere til at røre sig og komme ud i den friske luft.

# data[].attributes.body
Niveau 2 Moderate begrænsninger
- Hun har behov for hjælp til at komme ud af sengen.

# data[].attributes.body
73 år