# data[].attributes.body
Opgave 1 - Syndefaldsmyten
1. afsnit: Slangen frister
2. afsnit: Adam og Eva synder
3. afsnit: Gud opdager menneskets synd
4. afsnit: Guds straf
5. afsnit: Mennesket fordrives fra Edens Have

Opgave 2 - Miljøet i Mergelgraven
Mergelgraven er et stort, mørkt, dybt hul med stille og iskoldt vand. Kan være en metafor for død, depression, meningsløshed som man aldrig kommer op af igen hvis man først falder derned.
Tågen, den syngende lyd fra uret.

Opgave 3 - Fortolkning af Den Døde Høg
En fugl som den gamle skytte har skudt gennem vinduet. Den hænger ved hovedgærdet af hans seng som et slags trofæ over at han har nedlagt den. Skytten er ligeglad med, at den er rådden, for det der betyder noget for ham er at han har nedlagt den. Det kan være at den har en stor betydning for den gamle mand, ligesom en slags lykkeamulet.
Den døde høg gjorde indtryk på hovedpersonen da han bliver ved med at referere tilbage til den i andre situationer.

Opgave 4 - Personkarakteristik af Skytten
Han er gammel, bor i et kammer, får lidt penge fra godset, er meget fattig, ikke nem at omgås, vil ikke have at hans kammer bliver gjordt rent, ejer et gevær, går ikke op i sit hjem, er hele tiden på vagt for en fare der umiddelbart ikke er der (måske PTSD ligesom hjemvendte soldater?), går meget op i sit gevær og gør det ofte rent i modsætning til sit kammer, skæl og skidt i hovedet, har stort skæg, lysende og skinnende øjne, kan ikke forklare sig/fortælle noget selvom han har oplevet meget i livet, har gigt/næsten helt lam), ligeglad indstilling til alt med undtagelse af sit gevær, går kun udenfor når han skal lave nr. 1 og 2.

Opgave 5
Nej vi mener ikke man kan sætte de samme overskrifter på, men der er en lighed der hvor drengen går ud på isen selvom hans mormor sagde han skulle lade være og der hvor Eva spiser af æblet selvom Gud sagde hun ikke måtte.

Opgave 6
Berettermodellen
Det første lange stykke tid mens han er ved mormoren er en præsentation af hvad han går og laver. Der sker ikke så meget, før han skal til at gå hjemad, men man fornemmer at der må ske noget på den hjemtur, for ellers ville novellen være stort set uden handling.
Han skulle være hjemme før mørkets frembrud. Det når han ikke fordi han ved point of no return sætter sig og snakker ved Ejnar i lang tid.
Optrapning er både da han ikke kan komme væk fra isen og da han farer vild og ikke har nogen stedssans. Han løber, falder og ser Mergelgraven og så er der udtoning, fordi han nu ved hvor han er og kommer hjem i god behold.

Opgave 7
Både ved isen og der hvor han farer vild med vilje gør han det fordi at han jo ifølge eksistentialisme selv skal skabe mening og indhold i livet. Han er efter snakken med Ejnar trist til mode og føler alt er ligegyldigt og så kan han vel ligeså godt prøve at gå ud på isen eller prøve at fare vild bare for at der sker et eller andet.

# data[].attributes.headline
Gruppe 1- Johanne, Laura, Caroline H, Louise

# data[].attributes.subject
Gruppe 1- Johanne, Laura, Caroline H, Louise

# data[].attributes.body
Paradisæblerne

af Martin A. Hansen, 1953

Litteratur fra efterkrigstiden

Opgave 1.

Tal om syndefaldsmyten fra bibelen. Hvad handler den om? Del myten op, der hvor I synes, der er skift i handlingen. Giv afsnittene overskrifter.

Syndefaldsmyten er en beretning fra Det Gamle Testamente. Det handler om de to første mennesker, Adam og Eva, som blev fristet af en slange til at spise af kundskabens træ midt i edens Have. Gud havde forbudt de to mennesker at spise af. Adam og Eva opdager pludselig at de er nøgne. De bliver flove. Som konsekvens af dette oprør mod Guds befaling mod Adam, Eva og slangen hver deres straf. Slangen: Skal fra nu af krybe på sin bug. Eva: Skal føde børn i smerte og hendes mand skal herske over hende. Adam: Han skal med besvær skaffe mad, og kun tidsel og ukrudt skal spire af sig selv.

Syndefaldsmyten - Første Mosebog

En fristelse i Edens have

Slangen var det snedigste af alle de vilde dyr, Gud Herren havde skabt, og den spurgte kvinden: »Har Gud virkelig sagt, at I ikke må spise af træerne i haven?« Kvinden svarede slangen: »Vi må gerne spise af frugten på træerne i haven, men frugten på det træ, der står midt i haven, har Gud sagt, at vi ikke må spise af og ikke røre ved, for ellers skal vi dø.« Men slangen sagde til kvinden: »Vist skal I ikke dø! Men Gud ved, at den dag I spiser af den, bliver jeres øjne åbnet, så I bliver som Gud og kan kende godt og ondt.« Kvinden så, at træet var godt at spise af og tiltrækkende at se på, og at det også var godt at få indsigt af, og hun tog af frugten og spiste. Hun gav den også til sin mand, der var hos hende, og han spiste. Da åbnedes deres øjne, og de opdagede, at de var nøgne. Derfor syede de figenblade sammen og bandt dem om livet.

Hvem får skylden?

Ved aftenstid hørte de Gud Herren gå rundt i haven. Da gemte Adam og hans kvinde sig for Gud Herren mellem havens træer. Gud Herren kaldte på Adam: »Hvor er du?« og han svarede: »Jeg hørte dig i haven og blev bange, fordi jeg er nøgen, og så gemte jeg mig.« Han spurgte: »Hvem har fortalt dig, at du er nøgen? Har du spist af det træ, jeg forbød dig at spise af?« Adam svarede: »Kvinden, du satte hos mig, gav mig af træet, og så spiste jeg.«

Handling skal få konsekvenser

Gud Herren spurgte så kvinden: »Hvad er det, du har gjort?« Hun svarede: »Slangen forledte mig til at spise.« Da sagde Gud Herren til slangen: »Fordi du har gjort dette, skal du være forbandet blandt alt kvæg og blandt alle vilde dyr. På din bug skal du krybe, og støv skal du æde, alle dine dage. Jeg sætter fjendskab mellem dig og kvinden, mellem dit afkom og hendes: Hendes afkom skal knuse dit hoved, og du skal bide hendes afkom i hælen.« Til kvinden sagde han: »Jeg vil gøre dit svangerskab plagsomt og pinefuldt, i smerte skal du føde børn. Du skal begære din mand, og han skal herske over dig.« Til Adam sagde han: »Fordi du lyttede til din kvinde og spiste af det træ, jeg forbød dig at spise af, skal agerjorden være forbandet for din skyld; med møje skal du skaffe dig føden alle dine dage. Tjørn og tidsel skal jorden lade spire frem til dig, og du skal leve af markens planter. I dit ansigts sved skal du spise dit brød, indtil du vender tilbage til jorden, for af den er du taget. Ja, jord er du, og til jord skal du blive.«

Mennesket bliver en af os

Adam gav sin kvinde navnet Eva, for hun blev mor til alle mennesker. Gud Herren lavede skindtøj til Adam og hans kvinde og gav dem det på. Og Gud Herren sagde: »Nu er mennesket blevet som en af os og kan kende godt og ondt. Bare det nu ikke rækker hånden ud og også tager af livets træ og spiser og lever evigt!« Så sendte Gud Herren dem ud af Edens have til at dyrke agerjorden, som de var taget af. Han jog mennesket ud, og øst for Edens have anbragte han keruberne og det lynende flammesværd til at vogte vejen til livets træ.

Kender I til andre ”historier”, som er bygget over syndefaldsmyten?

Sommersby reklame.

Opgave 2.

Læs novellen højt sammen. Notér undervejs miljøet i teksten. Upload jeres svar på padlet. https://padlet.com/lispaette/paradis

Gruppe 1 Mormorens hus

Ikke moderne (4) sødligt lugt (12) fint gammelt ur (18) åben skorsten (47) Hjemmevant, trygt.

Gruppe 2 Skyttens hjem

Gruppe 3 Pløjemarken

Gruppe 4 Mergelgraven

Opgave 3.

Analysér og fortolk. Upload jeres svar på padlet. https://padlet.com/lispaette/paradis

Gruppe 1 Uret og billedet derpå

“Uret tikkede. Det var et gammeldags ur i firkantet kasse. Under skiven var der et billede med en ræv, som jager tre stokænder op fra en skovsø. Jeg stod tit og så på det billede, som man ikke kunne blive træt af. Den skovsø var sikkert meget dyb, bundløs. Og alting mindede om noget andet, skoven, vildænderne og ræven. Jeg vidste bare ikke, hvad det var. Ræven var ikke bare en ræv, syntes jeg, men også ligesom et menneske, skønt den var naturtro nok. Ænderne så ud, som kunne de forvandle sig til piger, når de var fløjet længere ind i skoven. Det forekom mig, jeg havde set det hele et andet sted, men levende. Det var måske i en drøm, man havde glemt.

Uret havde en køn tone. Et par minutter, før det rigtig slog, begyndte det at synge lidt. Ganske svagt. Men fint. Som ville det prøve, om det stadig kunne. Det lød mærkeligt og godt. Man sad og lyttede til den svage syngen, der blev finere og finere, men først døde helt hen, lige før uret virkelig slog.”

billedet kan symbolisere at fortiden godt kan jage en, søen er et symbol for det ubevidste (søen er dyb så det dybt ubevidste) og det kan så betyde at fortiden jager en ubevidst og er måske lige så snu som en ræv.  Det med at uret synger et par minutter før det virkelig begynder at slå kan betyde at man gerne vil sige noget, måske at man har brug for at snakke om sine problemer, men i stedet stopper lige før uret ringer.

alt i alt er det magten af fortiden (det gamle)  som uret repræsenterer.

Gruppe 2 Paradisæblerne og kurven

Gruppe 3 Åen

Gruppe 4 Den døde høg

Opgave 4.

Lav en personkarakteristik. Upload jeres svar på padlet. https://padlet.com/lispaette/paradis

Gruppe 1 Mormoren

Mild og ren (68) gavmild (62) Strikker (180) Bor gammel gammeldags (4) >> rigtig mormor, sikker i sin tro (Beskriver Hun beskriver, hvorfor hun ikke bliver bange for fremmede lyde om natten: ””Det gør jeg ikke min dreng”, svarede mormor, ”jeg synes, der ved nattetid går vagt om huset. Så tænker jeg: Det er fjerene på deres vinger, som rører ruden”.

Hun beskriver, hvordan hun føler, at bevingede væsner passer på hende om natten.  Vi ved, at hun har en salmebog og biblen til at ligge på hylden, så vi får indtryk af, at de bevingede væsner er engle. Engle bliver typisk skildret som væsner med vinger af fjer.)

Opgave 5.

Giver det mening at  sætte de overskrifter, som I satte på Syndefaldsmyten på Paradisæblerne? Diskutér i gruppen.

Umiddelbart, nej. Novellen indeholder flere træk fra “Syndefaldsmyten” i det den har meget fokus på overgangen fra barn til voksen, og mormoren kan ses som et symbol på Gud. Men overskrifterne kan ikke sættes direkte på, men der er helt klart nogle ligheder. Mormoren havde sagt til fortælleren, at han ikke skulle g over åen, da det kunne være farligt. Fortællerne vælger (Som Adam og Eva) at gøre det modsatte af mormorens anbefalinger at krydse åen.

Opgave 6.

Undersøg og snak om novellens struktur – passer den på nogen handlingsmodeller, som I kender?  Novellen starter med en præsentation, derefter et vendepunkt (Da fortæller fr en puf i ryggen til at komme op fra åen. Det giver ham ny energi til at kæmpe sig op fra den kolde å). Novellen har en lukket slutning. Novellen er bygget op omkring et enkelt og kort handlingsforløb med fokus på få personer - typisk for novellegenren.  Der er ofte en problemstilling/konflikt i noveller. i denne novelle prøver fortælleren at finde meningen med sit liv. Han vil gerne være en voksen mand. Udfordrer sig selv i løbet af novellen.

Novellen kan også sættes ind på eventyrmodellen Hjem-Ude-Hjem.

Opgave 7.

Undersøg begrebet Eksistentialisme og sæt det i relation til novellen. Tal b.la. om følgende steder i teksten i forhold hertil:

Så gik jeg oprejst op over isen. Midt på skråningen var jeg ved at skride. Da fik jeg et puf i ryggen, og så kom jeg helt op(….)Jeg ønskede pludselig, jeg kunne gå

“Den eneste måde at overvinde den angst på er ved at vælge, da man dermed skaber mening med sin tilværelse. Eksistentialismen er således en meget individualistisk filosofi, der sætter individet i front og betoner valg og frihed i mødet med angsten. Som strømning har eksistentialismen haft stor indflydelse på det 20.“

I dette øjeblik i novellen er drengens krop fyldt med angst. Det er som en fantasi eller noget han forestiller sig, da han får det her “puf” i ryggen.

Novellen kan ses som en allegori hvilket er meget typisk for efterkrigstiden. En allegori er en fotælling, et digt eller et billede, hvis personer og begivenheder er symbol på noget andet. I “Paradisæblerne” er

# data[].attributes.headline
Gruppe 3 - Kristian, Anders, Lucas og Liv

# data[].attributes.subject
Gruppe 3 - Kristian, Anders, Lucas og Liv

# data[].attributes.body
Opgave 1:

Afsnit 1: Adam og Ava I paradis (Idyl)

Afsnit 2: Eva bliver fristet af slangen

Afsnit 3: Adam og Eva spiser æblet

Afsnit 4: Gud opdager det

Afsnit 5: Gud straffer dem

Opgave 2:

Pløjemarken er en stor mark med blød jord. Der er meget mørkt og marken er næsten snefri

Opgave 3:

“Der var is på den endnu. Sort is. Midt over løbet var isen revnet og sunket ned. Glatte sider skrånede ned mod midten, hvor der stod vand og skinnede”

Der er meget fokus på det at være ligeglad trods hvor dårlig situationen er.

Det virker som om drengen bare gerne vil føle en eller anden form for spænding. Han træder ud i åen og siger ”det kan være lige meget” og prøver senere at fare vild. Han snakker også tidligere med Ejnar om at et liv som hans ikke er værd at leve hvilket alt sammen tyder på en meget eksistentialistisk tankegang

Opgave 4:

Hovedpersonen er en ung dreng på 12 år. Han er jeg-fortælleren i novellen og vi ser alt ud fra hans perspektiv. Han er meget glad for at være sammen med sin mormor. Han går stadig i skole og er en “læsehest”.

Han snakker med Ejnar om at han gerne vil til søs, selvom har egentlig har et godt nok liv, for “Sådan et liv er ikke til at holde ud”. Der er noget han mangler i hans liv. Han har selv ligget mærke til, at han ikke siger hvad der falder ham ind længere, når han er hjemme hos hans mormor. Det viser, at han går igennem en udviklings proces i historien. Han går igennem nogle udfordringer, for at finde hans mening i livet. Fx giver han ham selv udfordringer ved at prøve at fare vild, men fortryder dog senere hen, og bliver lettet da han finder sikkert hjem.

Opgave 5:

Nej det giver ikke mening da drengen ikke bliver fristet af noget.

Opgaver 6:

Historien passer ind i berettermodellen.

Anslag og Præsentation: Tiden hos mormoren fungerer både som anslag og præsentation af mormoren og drengen.

Uddybning:  Drengens eksistentialistiske tankegang bliver afsløret da han begynder at gå fra mormorens hus og snakker med Ejnar da han bl.a. siger at et liv som hans ikke er værd at leve hvilket.

Point Of No Return: Da drengen går ned i åen og synker i har han truffet et valg han ikke umiddelbart kan gøre om. Det lykkes ham at komme over åen, men spændingen er høj

Konfliktoptrapning: konfliktoptrapningen er da han begynder at gå rundt i mørket og begynder at fare vild

Klimaks: klimaks er da han er faret vild kaster med æblerne. Han begynder at løbe i mørket og ender med at tabe æblerne.

Udtoning: Han indser hvor han er og kommer sikkert hjem igen.

Opgave 7:

Han skaber udfordringer for ham selv for ifølge eksistentialisme skal man selv skabe mening og indhold i ens eget liv. Det at han skal over isen betyder han skal over en udfordring. Puffet i ryggen symboliserer at hans egen vilje til at komme op derfra.

# data[].attributes.headline
Gruppe 2 - Dagmar, Jonathan, Nicolai og Kristina  

# data[].attributes.subject
Gruppe 2 - Dagmar, Jonathan, Nicolai og Kristina  

# data[].attributes.body
Spørgsmål 1

(1) "-Idyl i paradiset"
i starten af syndefaldsmyten hører man om Adam og Eva i paradis, og om hvordan Gud forbyder dem at spise æblerne.
(2) "-Eva bliver fristet", så bliver Eva fristet af slangen og spiser af æblet, hvorefter hun tilbyder Adam en bid af æblet, og ligesom hende, spiser han af æblet.
(3)"-Adam og Eva synder begge " de opdager at de er nøgne, og prøver at dække dem selv til, af blade de syer sammen.
(4) "-Gud opdager det",  Gud opdager hvad de har gjort of forviser dem fra paradis.
(5)"-Gud straffer dem "

Spørgsmål 2
Skyttens hjem er mørkt, koldt, sparsomt møbleret og fyldt med spindelvæv. Der hænger en død høg ved skyttens hovedgærde. Drengen er utryg ved stedet.

Spørgsmål 3
Paradisæblerne symbolisere fristelsen. På vej over marken fristes drengen fristes drengen og kaster nogle af æblerne fra sig. Men i denne historie bliver æblerne lige så meget et symbol på værdier. Da han falder og æblerne triller ud, redder de ham fra at falde i mergelgraven, og hjælper ham med at kommer sikkert hjem. Hvis man ser hele historien som en modningsproces, Kan man se det som om han gør oprør imod de værdier, f.eks. religiøse værdier, han har fået fra bl.a. sin mormor, men at de selv samme værdier også redder ham fra at falde ned i et sort dyb han ikke ville kunne reddes fra.

Spørgsmål 4
Drengen er novellens hovedperson. Det er ham der gennemgår en udvikling i løbet af historien. Han er 12 år, han er glad for sin mormor, han er en “læsehest”, han går stadig i skole, og han vil gerne til søs. Han siger til Ejnar at han gerne vil til søs selvom han har det godt, for “Sådan et liv er ikke til at holde ud”. Der er tydeligvis noget ved hans nuværende liv han synes er mangelfuldt. Drengen er allerede bevidst om at han ikke længere bare siger hvad der falder ham ind længere hjemme hos mormoren, og og hans møde med Ejnar viser også at han er ved at blive voksen. På vej over marken gør han oprør ved at prøve at fare vild, men fortryder dog, og bliver meget lettet da han finder sikkert hjem.

Spørgsmål 5
-Idyl i paradiset; mormorens hus

-Eva bliver fristet; samtale med Ejnar -Adam og Eva synder begge; drengen kaster æblerne og farer vild med vilje

-Gud opdager det; Han bliver bange da han rigtigt farer vild

-Gud straffer dem; ?

Spørgsmål 6
Novellen passer både i berettermodellen og en simpel kosmos-kaos-kosmos-model.

Spørgsmål 7
- Ifølge eksistentialismen er hvert enkelt menneske ansvarligt for hele resten af menneskeheden.
-Novellen passer på de temaer der var meget typiske for efterkrigstiden. Novellen kan ses lidt som en allegori, hvilket er meget typisk for efterkrigstiden, og novellen berører også emner som religion og eksistensgrundlag.