# data[].attributes.body
- Fagdisiplin vs profesjonsfag -> bærekraftsmål kan være en del av denne diskusjonen
- Strukturer, rammer, ressurser og kompetanse for å kunne utvikle nye undervisnings/eksamensformer
- Tradisjonelt, eller skal vi gjøre noe gøy?
- Kan det gøye være/bli det tradisjonelle?

# data[].attributes.body
- Dilemma - Forskning som rettes mot politiske mål, istedenfor å forske på utdanning i seg selv
○ Henger bærekraftsmålene sammen med forskning, eller er det politisk betinget?
- Holdninger/verdier vs direkte inngripen i bærekraftmålene
- Strukturer som er til hinder for samarbeid

# data[].attributes.body
-Må bedre samarbeidet mellom institutt og program
-mange faglærere som har en fragmentert arbeidsplan
-må organiseres slik at det gjøres praktisk mulig å få til et samarbeid på tvers av fag
-de GLU ansvarlige bør samarbeide og legge til rette for et bredere faglig samarbeid

# data[].attributes.body
1) Skolen endres ift de tverrfaglige tema. Lærerutdanningen (USN) innfører ulike verksted.
2) Kan lærerutdanningen "snu" strukturen så ikke fagene utgjør grunnstrukturen men noen overordnete mål? Da vil emnene inngå som redskap. Dette kan diskuteres fra mange ulike perspektiv, vi startet diskusjonen i gruppa.
3) mye er felles innenfor didaktikken i de ulike fagene. Disse temaene kan med fordel anvendes i tverrfaglige tema.
4) temaene må være overordnet formulert i emneplanen. Lærerne planlegger selv detaljene for å sikre en indre sammenheng.
5) hvis studentene skal utdannes til å jobbe tverrfaglig, må de oppleve tverrfaglig undervisning på USN.

# data[].attributes.body
-God utdanning
-Mindre ulikhet
-Gjenbruk og bærekraft
-Gode relasjoner
-Likestilling
-Tidsriktige temaer
-Litteratur, velge temaer/bøker/artikler som dekker disse områdene
-Hvordan lese skjønnlitteratur med disse punktene i fokus
-Samarbeid på tvers av fag
-Skjer så mye bra på de enkelte fag og sammen dekker vi nok det meste. Derfor mer SAMARBEID på tvers av fagene

# data[].attributes.body
Vi kan se på dette fra minst to ulike vinkler
1) målene må ses i en helhet og planlegges inn på et annet nivå enn emneplanen faget legger opp til

2) målene er knyttet til faget og derfor underviser vi i alle uansett om vi er bevisst på dette eller ikke. Fagene er redskap for å nå målene.

# data[].attributes.body
målene er viktige fordi studentene møter målene i skolen, men kan vi undervise både i de konkret faglige og de overordnete målene samtidig?
Hvordan får vi en sammenheng mellom alle de ulike mål på ulike nivå i lærerutdanningen?
Heidi tvinger oss til å tenke 100 år frem i tida, men er lærerutdanningen organisert for fortida?

# data[].attributes.body
Skape gode møtearenaer mellom praksisfelt og faglærere. Fellesseminarer (gjerne med overnatting) faglærere og praksis II lærere. Viktig å bli kjent med hverandre. Hospiteringsordning bør videreføres og utbygges. Samarbeid før, gjennom og etter praksis mellom faglærere.

# data[].attributes.body
Forteller praksisfeltet oss hva de ønsker forsking på?

Studenter ønsker å intervjue; blir lærere lei av det? Hvordan få studentene til å gjøre noe annet enn intervju?

Hva betyr det egentlig for oppgava å være profesjonsretta?

Kan studenter samle inn idéer til masteroppgaver under praksis?

Masteroppgaver bør ikke være bare beskrivelser av det som gjøres. Ikke tilstrekkelig med kun beskrivelsen. Mulige endringer? Koble til med forsking som gjøres på USN for motivasjon?

Dersom alle studenter vil ha praksisoppgave ute på skolen, blir det mye press på skoler.

# data[].attributes.body
-oppfordre studentene til å fortelle om sin masteroppgave
-bruk av praksislærer II

# data[].attributes.body
Hva rører seg i praksisfeltet - aktualisere og finne noe som trengs ute i praksisfeltet. Ha en peiler ute i praksisfeltet.
Har blitt gjort: har en lang liste for hva praksisfeltet trenger, men ikke blitt hørt. Hvordan løse dette dilemmaet? Det skal forskes på nye ting, stilles store krav til lærerutdannere. Skolene må sette seg inn i hva den femårige utdannelsen innebærer.
Må være en sammenheng!

# data[].attributes.body
- praksislærer veilede på problemstillinger til masteroppgaven
- på sikt, praksislærere inn som biveiledere på masteroppgaven (rolleavklaring må på plass)

# data[].attributes.body
-likeverdige - lærerutdannere og respekt for hverandre
-tilrettelegge for at praksislærere, faglærere og studenter møter hverandre før det praksisoppfølgende møtet i skolen
-modellere, styrke selvtilliten til praksisfeltet

# data[].attributes.body
Hva er teorien på USN og hvordan kan praksislærer/Praksis 2 trekke dette til det praktiske i klasserommet. Sette teorien til det konkret praktiske.
Faglærere besøke praksislærere i feltet. Et enda tettere samarbeid mellom faglærer, studenter og praksislærer.
Gjennomgå det teoretiske pensumet på USN, så har hele gruppa vært ute på praksisskolene og praktisert. Ev. at klasser kommer til USN slik at studentene kan jobbe med dem der.
GLU-lærere har et kontor på praksisskolene: prosjektarbeid og forsking samtidig. Skaper dialog mellom USN og praksisskolene (aksjonsforsking)
Bruke litteratur - snu det på hodet - studentene må finne ut hva som ligger i pensum

# data[].attributes.body
- Lage faste møteplasser med praksisfeltet, både formelle og uformelle
- Utfordring med å drive faglig utvikling på programmet da tiden ikke strekker til. Faglærere arbeider på ulike programmer

# data[].attributes.body
- skoleovertakelse tilknyttet masteroppgaven. Skrive om det de gjør i løpet av skoleovertakelseuken
- norsk, matte, pel, praksis: laget felles observasjonsoppgave for studentene. Samarbeide på tvers av fag sammen med praksislærere
- Sentrere oppgaver rundt praksisperiodene, dele med praksisfeltet i etterkant
- legge vekt på et likeverdig forhold USN/praksisskoler
- praksislærer II er viktig bindeledd for samarbeidet
- eksamen kan bygge på arbeidskrav knyttet til praksis

# data[].attributes.body
Skaper relasjon til praksislærer/praksisskoler – bruke praksislærer som informant?

Praksisfeltet må åpne opp for at masterprosjekter kan få være/«leve» i praksisfeltet.

Aksjonsforskning kan kanskje være noe som praksislærene/praksisskolene selv har utbytte av. Kan dette være en drivkraft?

# data[].attributes.body
·       Faglærer må få kontakt med praksislærer-2. De er ressurspersoner for å skape samarbeid.

·       Få etablert god forankring i skolene og hos rektorene.

·       Praksislærere få vitenskaplig inputt/seminar for å få kunnskap om forskningsprosjekter/masterprosjekter.

·       Få til prosjekter der en ikke bare forsker på skolen, men også forske sammen med skolene. Gi praksiskoler/lærere tid til dette! Tidsressurs (på skolene) er problematisk.

·       Masteroppgaver som er mer praksisnære, men tradisjoner, rammer og struktur for praksis gjør noe slikt arbeid vanskelig.
*Praksisskolene kan/bør tenke forskning inn i sin daglige drift – noe som studentene kan bli en del av når de kommer ut i praksis?

# data[].attributes.body
Skolene er pressa for tid.
Mye tettere på BLU, tydligere forventninger.

Forberedelser i fag før praksis. Hva er målet med praksis?

# data[].attributes.body
-bruker bevisst prinsipper fra forskning i undervisningen
-drive eget forskningsbasert arbeid som man engasjerer egne  studenter i
-at studentene selv skal være engasjerte og støtte seg på forskning
-gjøre studentene bevisst på forskning og hvordan forskning brukes i teori og praksis
- liten felles forståelse med praksisfeltet mtp forskningsbasert undervisning

# data[].attributes.body
Studenter jobber med forskningsartikler, studenter tar med forskning inn i praksis og forsker selv i praksis med hjelp av ulike metoder. Tidlig metodeopplæring - både å lese om metode og anvende metode. Det er viktig med kontinuitet og progresjon fra første året og oppover, samt samarbeid på tvers av studiestedene. Samsnakk i fagene på tvers og overgangssamtaler. Viktig med samarbeid på tvers av fagene. Forskningsbasert undervisning betyr også at faglærere er oppdater i forskningsfronten og bruker egen forskning i undervisningen .

# data[].attributes.body
Gjøre som man sier - holder seg oppdatert på nyere forsking og bruker det inn i undervisningen. Eks:
self-study: lærer med bruk av metodene sammen med studentene - forskingsbaserte metoder. Innvier studentene i metodene.
Dramaturgi: tenke over hvordan undervisningen legges opp, f eks anslaget
FOU: hvordan få inn god forsking når man jobber med oppgaven: fra vitenskapsfaget til praksisfaget. Hvordan la studentene få eierskap til egen forsking? Hvordan rigge FOU-oppgaven: undervisning og metoder. Må innvie studentene i hva som er forskningsbasert undervisning fra dag en. Tenke progresjon. Innfører metodene man vet man vil bruke senere. Observasjon på første trinn f eks og bruker samme metode på tredje trinn. Bruker et case fra praksis, knytter teori til dette.
Ha et litteraturseminar: leser en artikkel, hva står det egentlig her, hvordan har man kommet fram til det som står. Går grundig til verks allerede første året de starter. Venner seg til helt fra starten å tenke hvordan denne teksten har blitt til.

# data[].attributes.body
·       Studentene kan bruke data fra praksis – systematisk innsamling av studentene i praksis

·       Involvere studenter i egen forskning

·       Studentene undersøker egen læring som student – metablikk.

·       Både undervisningsbasert forskning og forskningsbasert undervisning.

·       Lese forskning/artikler med et metablikk sammen med studentene.

·       Oppgaver – «mini review» av artikler/studier

# data[].attributes.body
Norsk: hva norsklærere forsker på, noen forskingserfaring, nyere litteratur

Samfunnsfag legger til: å være kritisk mot forsking, òg. Modellering via egen undervisning.

Matte: ikke matteforsking, men noe om mattedidaktikk