# data[].attributes.body
Linda Buck 1947. január 29-én született a Washington állambeli Seattle-ben.
Apja villamosmérnök és feltaláló volt, anyja háztartásbeli. Linda másodikként született három lányuk közül.
Anyai nagyszülei Svédországból vándoroltak be az USA-ba, míg apja ír gyökerekkel rendelkezett.

# data[].attributes.body
Seattle, Washington, Amerika
Washington állam az Amerikai Egyesült Államok központi területének északnyugati sarkában helyezkedik el.
Délen Oregonnal, keleten Idahóval, északon Kanadával (Brit Columbia), nyugat felől pedig a Csendes-óceánnal határos. Fővárosa Olympia, legnagyobb városa Seattle.

# data[].attributes.body
A 20. század kezdetére az Egyesült Államok bevezették az általános jövedelmi adót és a nők választójogát.
Az 1960-as években megerősödtek az amerikai polgárjogi mozgalmak, amelyek során fokozatosan megvalósult a nők emancipációja.

# data[].attributes.body
Category: Vehicles introduced in 1947

# data[].attributes.body
Buck a seattle-i Washingtoni Egyetemen kezdte el felsőfokú tanulmányait.
Pszichológusnak készült, de hamarosan más, biológiai tárgyakat is felvett.
Utazgatott.
Egy darabig egy közeli szigeten élt.
1975-ben kapta meg oklevelét pszichológiából és mikrobiológiából.

# data[].attributes.body
Mesterképzésre a dallasi Texasi Egyetem orvosi szakának mikrobiológiai tanszékét választotta, ahol az immunológia irányába ment tovább. Szakdolgozatát a felszíni receptoraikban különböző B-limfociták funkcionális tulajdonságaiból írta.

# data[].attributes.body
1980-ban megszerezte PhD fokozatát és New Yorkban, a Columbia Egyetemen, Benvenuto Pernis laboratóriumában talált posztdoktori kutatói munkát.
Itteni témája a B-limfociták felszínén található, II. típusú fő hisztokompatibilitási komplexre (MHC II) irányult.
Felfedezte, hogy a várakozásoktól eltérően az aktivált limfociták esetében ezek a komplexet alkotó fehérjemolekulák nem annyira a felszínen, hanem a sejt belsejében gyűlnek össze.

# data[].attributes.body
1985-ben olvasott egy cikket, amelyben Solomon Snyder próbált magyarázatot találni arra, hogyan képes-e az idegrendszer több mint tízezer különböző szag megkülönböztetésére.
Buck érdeklődését felkeltette a téma és miután befejezte korábbi munkáját, Axelnél maradt és 1988-ban nekikezdett felkutatni a szaglóreceptorok génjeit.
Feltételezte, hogy nagyszámú génről van szó, amelyek más receptorokhoz hasonlóan G-proteinhez kapcsolódnak és kizárólag a szaglóhám sejtjeiben fejeződnek ki.
Ezek alapján tervezte meg kísérletét és hamarosan felfedezte, hogy a patkány szaglósejtjeiben több száz egyedi, de egymáshoz hasonló receptormolekula termelődik és megtalálta az ezeket kódoló géneket is.

# data[].attributes.body
1991-ben Richard Axellel közösen publikálták eredményeiket. Ugyanebben az évben elfogadta a Harvard Egyetem állásajánlatát a neurobiológiai docensi posztra és Bostonba költözött. 1994-ben az egyetem Howard Hughes Orvostudományi Intézetének vizsgálatvezetőjévé nevezték ki, 2001-ben pedig professzori katedrát kapott. A Harvardon az egér szaglórendszerének molekuláris szerveződését, a receptorgének kifejeződését vizsgálta. Kimutatta, hogy az egyes gének kb. minden ezredik szaglóneuronban fejeződnek ki, egy sejt csak egyfajta receptort tartalmaz és hogy a szaglóhámon külön, egymással nem átfedő zónák vannak minden szag érzékelésére.1991-ben Richard Axellel közösen publikálták eredményeiket.

# data[].attributes.body
1992 – Takasago-díj a szaglórendszer kutatásért

1996 – Unilever Természettudományos Díj

1996 – R.H. Wright-díj

1997 – Lewis S. Rosenstiel-díj

2003 – Perl/UNC Neurobiológiai Díj

2003 – a Gairdner Alapítvány nemzetközi díja

2004 – Fiziológiai és orvostudományi Nobel-díj

2003 óta tagja az amerikai Nemzeti Tudományos Akadémiának, 2008 óta pedig az Amerikai Művészeti és Tudományos Akadémiának. 2015 óta a brit Royal Society levelező tagja.

# data[].attributes.body
A 20. század kezdetére az Egyesült Államok a világ legelső gazdasági hatalmává fejlődött a vállalkozást segítő gazdasági környezet és az olcsó munkaerőt kínáló több milliónyi európai bevándorlónak köszönhetően.
A kiáltó társadalmi különbségeket a progresszív mozgalom segítségével enyhítették, illetve modernizálták és elavult politikai intézményeket; bevezették az általános jövedelmi adót és a nők választójogát.
Az első világháború első éveiben az USA semleges volt, csak 1917-ben lépett be az antant oldalán.

A prosperáló 1920-as évek után 1929-ben a New York-i tőzsde összeomlott és a világméretű gazdasági válság közel egy évtizedig éreztette hatását.
Franklin D. Roosevelt elnök a New Deal politikájának keretei között állami beavatkozással és segélyezéssel számolta fel a válság hatásait és indította be újra a gazdasági növekedést. A második világháború kitörésekor az Egyesült Államok ismét semleges maradt, bár hadiszállításokkal segítette Angliát, majd a Szovjetuniót.
A hadbalépést Japán Pearl Harbor ellen intézett támadása provokálta ki.
A brit-amerikai csapatok 1943-ban partra szálltak Olaszországban, a következő évben pedig a franciaországi Normandiában is.
Németország legyőzése után a Japán elleni háború került sorra, melynek csúcspontját az újonnan kifejlesztett atombombák ledobása jelentette Hirosima és Nagaszaki városára.
Japán néhány nappal később letette a fegyvert.

A második világháború után az Egyesült Államok és a Szovjetunió vált az új világrend két szuperhatalmává, amelyek a nukleáris fegyverkezési verseny mellett a közvetlen összecsapást kerülő, ún. hidegháborút vívtak egymással. Az 1960-as években megerősödtek az amerikai polgárjogi mozgalmak, amelyek hatására eltörölték a feketéket sújtó szegregációs törvényeket és fokozatosan megvalósult a nők emancipációja.

# data[].attributes.body
Az akkor még csak szárnyait bontogató francia tervező, Christian Dior mert nagyot álmodni, és megalkotta legújabb kollekcióját, amit 1947. február 12-én mutatott be a nagyközönségnek.

A kollekció a New Look, vagyis új megjelenés nevet kapta, amit a legendák szerint Carmel Snow, a Harper's Bazaar divatmagazin főszerkesztője adott neki teljesen véletlenül.
A bemutatón Dior tervezését látva a nő így kiáltott fel: „Drága Christian, a ruhái teljesen új megjelenést képviselnek!”
A mai szemmel már talán egyszerűnek tűnő összeállítások abban az időben nemcsak a magazinszerkesztők, hanem a szakmabeliek elismerését is kivívták, és ami a legfontosabb: a mindennapi nőkét is.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hippy Hippy Shakes - The Swinging Blue Jeans

# data[].attributes.body
Roy Lichtenstein (New York, 1923. október 27. – New York, 1997. szeptember 29.) amerikai festő, pop-art művész, aki műveiben a reklámok és képregények stílusát használta fel.

# data[].attributes.body
Linda Buck 1994 óta él kapcsolatban a szintén biológus Roger Brenttel, 2006-ban pedig összeházasodtak.

# data[].attributes.body
LINDA BUCK még a mai napig is él.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hippy Hippy Shakes - The Swinging Blue Jeans