# data[].attributes.body
Kort præsentation af artiklerne

Vores artikel har overskriften:

“Using a therapeutic companion robot for dementia symptoms in long-term care: reflektions from a cluster-RCT”

Oversat: Brugen af terapeutisk ledsager robot til demenssymptomer i langtidspleje: refleksioner fra en klynge-RCT.

Det er et kvalitativt studie fra Australien udgivet i år 2017. Formålet med artiklen var, at sammenligne PARO med et look-alike plyslegetøj (PARO med kunstig intelligens deaktiveret) og sædvanlig pleje om de psykologiske og adfærdsmæssige symptomer på demens, henblik på at informere klinisk praksis om fremtidig forskning.

PARO, en terapeutisk kæledyrs robot, som er modelleret efter egenskaberne af en baby grønlandssæl, har vist potentiale til at lette BPSD i de få, små kliniske forsøg, der er udført til dato.

BPSD: Adfærdsmæssige og psykologiske symptomer på demens, som omfatter forstyrret opfattelses- og tankeindhold, hyppige humørsvingninger og ophidset adfærd.

En klynge på 5 demente borgere, deltog i studiet. Klyngen blev videooptaget og efterfølgende blev der kritisk reflekteret og diskuteret de individuelle svar på PARO i løbet af de 10 uger, som forsøget strækkede sig over.

Hvad er artiklens budskab

Budskab: at belyse fordele og ulemper ved at integrere teknologi (PARO) i plejen.

Hvilke menneskesyn kommer til udtryk

Det humanistiske menneskesyn kommer til udtryk, da robotteknologien ikke pålægges deltagerne. Patienterne har frihed til selv at vælge PARO til eller fra, hvormed patienters autonomi respekteres.

Hvordan påvirker det borger/patienters livsverden (den konkrete virkelighed)

Da demens er en progressiv sygdom, skal vi som sygeplejersker have for øje at deltagernes livsverdenen er i konstant forandring og afhænger af den situation de er i, herunder sygdomsgraden.

Habermas: Livsverdenen, den subjektive verden, vi lever i, rummer kulturen, menneskers indbyrdes relationer og vor personlige identitet, og den bygger på sproglig kommunikation.

I artiklen belyses både en positiv og negativ respons til PARO.

Positiv:

Der opstår en god relation mellem PARO og borgeren. Der opstår gensidig kommunikation og det er meningsfuldt for borgeren.

Negativt:

Borgeren fremtræder både verbalt og fysisk aggressivt overfor PARO. Pga. borgerens livsverden (taler med sig selv) har PARO ikke optimal effekt.

Hvilke problematikker ser I (teknologi/omsorg)

En personcentreret tilgang til planlægning af demenspleje er afgørende, da forskellige demografiske og kliniske profiler, udækkede behov og interesser og kan resultere i meget forskellige reaktioner på den samme psykosociale intervention.

Robotten kan blive en erstatning af relationen mellem borgeren og sygeplejersken, hvis dette sker er der risiko for sygeplejersken ikke længere vil få de samme informationer af borgeren. Sygeplejersken vil derfor have svære ved at udøve den korrekte sygepleje til den enkelte.

Hvis borgeren knytter sig til robotten, og robotten så ikke længere virker eller løber tør for strøm kræver det at borgerne skal til at danne ny relation og tilknytning, hvilket i forvejen kan være svært for dem.

Hvad skal man være opmærksom på i fremtidens sygepleje (indtænk de filosofiske grundbegreber)

Generelt skal vi bruge det filosofiske til at reflektere og vurdere hvad en god sygepleje handling er for den enkelte. Vi skal filosofere over, hvad det gode liv og dermed hvad livskvaliteten er for den enkelte. ​Dermed skal have omsorgsetikken for øje, vi skal bruge vores faglige skøn til at sanse den enkelte patient og deres behov.

Vi skal som sygeplejersker forsøge at få indblik i patientens livsverden, vha. kommunikation med patient og pårørende.

# data[].attributes.body
Kort præsentation af artiklerne:
Artiklen er et kvalitativ forskningsprojekt, der bygger på et kvantitativ studie. I forskningsprojektet har man undersøgt om en robotsæl kunne have en positiv effekt på demens-patienter, og på sigt muligvis medvirke til at sænke forværringshastigheden af den enkeltes BPSD symptomer, som omfatter forstyrret opfattelses- og tankeindhold, hyppige humørsvingninger og ophidset adfærd. Forskerne har givet 5 forskellige demente 15 min-sessioner med robotsælen (i slukket tilstand, så den fungerede som et tøjdyr) over 10 uger. det fremgår ikke om der var tale om daglige sessioner eller ugentlige, dog kan det tydes fra teksten at det sandsynligvis har været ugentlige

Hvad er artiklens budskab:
Resultaterne af denne kvalitative undersøgelse tyder på, at én tilgang ikke passer til alle, og at der er betydelig variation i reaktionerne på PARO. En række anbefalinger diskuteres for at hjælpe i udførelsen af ​​psykosociale interventioner med PARO i praksis, samt i forhold til den fremtidige forskning.

Hvilke menneskesyn kommer til udtryk:
Det humanistiske menneskesyn, hvilket ses ved at PARO ikke presses ned over deltagerne, hvis de tydeligt siger fra. Patienten bliver set som et fri menneske, der selv vurderer hvad der er bedst. Patienten bliver set som en helhed.

Hvordan påvirker det borger/patienters livsverden:
Det giver en god påvirkning, da den gode relation og deres personlige identitet bevares, gennem en gensidig kommunikation.

Hvilke problematikker ser I (teknologi/omsorg):
Man kan risikere at en patient knytter sig for tæt til robotsælen, og derfor kan have svært ved at give den tilbage efter endt session. Modsat kan man også risikere material eller i væste tilfælde personskade, hvis en patient reagere negativt og udadreagerende mod/med robotsælen, og dermed fx kaster den i gulvet eller efter personale eller andre beboere. Derudover skal man være opmærksom på at den ikke kommer til at erstatte den menneskelige kontakt, da patienterne stadig vil have brug for denne. Samtidig skal man opveje om det giver dem den fornødne energi til at kunne lave andre ting eller øger livskvaliteten, dog skal man være opmærksom på at det ikke tager for meget energi for den enkelte person - Så man skal huske det individuelle perspektiv og den individuelles behov, der skal vurderes fra dag til dag.

Hvad skal man være opmærksom på i fremtidens sygepleje (indtænk de filosofiske grundbegreber):
Man skal være opmærksom på omsorgsetikken, igen det individuelle behov, alle er ikke ens.
Kari Martinsen kæder sygeplejen sammen med en omsorgsfilosofi om, at det faglige skøn, tilliden og sanserne mellem patient og sygeplejerske i den konkrete situation er et bærende element. Vi skal derfor som sygeplejerske være opmærksom på, at vi ikke glemmer det menneskelige, så det derved bliver for teknisk instrumentelt. Vi skal bruge vores sanser, så vi kan skabe tillid mellem patienten og sygeplejersken, samt bruge vores faglige skøn, til at vurdere hvornår og til hvem vi kan bruge nogle tekniske hjælpemidler.

# data[].attributes.body
Kort præsentation af artiklerne
Undersøgelsen handler om at udforske plejepersonalets opfattelse af Paro, som er en terapeutisk robotdyr,  i forhold til et sammenlignende ikke-robotdyr, der ligner hinanden, hvad angår fordele og begrænsninger.

Effekten har været god ift. PARO og tøjdyret - undersøgelsen gik ud på at reducere symptomerne på BPSD ved de dement ramte borger.

Hvordan personalet oplever ved brug af PARO og tøjdyret - og hvordan den inddrages i plejen til den dement ramt.

Hvad er artiklens budskab

Budskabet er at optimere livskvaliteten for de dement ramte borger. Denne undersøgelse er lavet i Australien, men PARO bliver også benyttet her i Danmark.

For at reducere BPSD symptomerne der er ved disse borger.

Hvilken andre alternativer kan der være ved brug af PARO - eller noget der er tilsvarende til PARO.

Hvilke menneskesyn kommer til udtryk
Både det naturalistiske og  humanistiske menneskesyn kommer til udtryk i artiklen

Ift. det naturalistiske: At PARO er teknisk og mekanisk fremstillet, man er mere objektiv med PARO og tøjdyret.

Humanistiske:  Personalet er blevet tilbudt ind til undersøgelsen, de har haft det frie valg med at kunne være medvirker - hvor det kommer til udtryk ved det humanistiske menneskesyn, at man er det frie væsen.

Hvordan påvirker det borger/patienters livsverden
Påvirker i store dele det positivt dem der har haft Paro. Det er ikke alle borger som har haft gavnligt effekt af PARO eller plusdyret, men mange af borgeren har fået reduceret deres BPSD symptomer.

I artikel er der et personale der kommer med følgende udsagn som har haft Paro med i plejen: Man kan se hvordan de interagere med PARO - deres kærlige personlighed kom tilbage, fordi de ved de skal passe på det de får overrakt til dem.

Den anden gruppe som havde tøjdyret har ikke har stor gavnlig effekt af det, grundet personalet udtaler følgende:” Det var en stor hvid ting som lå der, bevægede sig ikke, lavede ingen lyd, som medførte at de ikke havde den store interesse med tøjdyret”.

Hvilke problematikker ser I (teknologi/omsorg)
At tøjdyret ikke er levende ligesom PARO - hvor den demente ramte ikke kan få en kontakt ligesom med PARO. Dem som har fået tøjdyret mister hurtig interessen da den ingen funktioner som sådan har.
Paro bør ikke bruges som "en one size fits all"-tilgang til pleje, da nogle beboere reagerede dårligt på Paro.

Hvad skal man være opmærksom på i fremtidens sygepleje (indtænk de filosofiske grundbegreber)
Ift. til konsekvensetik skal omkostningerne af PARO ikke erstatte menneskesynet og hermed nærhedsetikken. Det er dermed vigtigt at PARO ikke går hen og erstatter plejepersonalets funktion samt omsorg, men derimod skal PARO fungere som et redskab plejepersonalet kan benytte sig af for at skabe ro til de borger som reagere positivt på PARO. At man tænker i det hermeneutiske menneskesyn, hvor man tænker helhed og ikke delelementer, man har de bløde værdier med. Set i forhold til borgerens autonomi er det vigtig at plejepersonalet ikke handler ud fra en paternalistisk tilgang men benytter sig af svag paternalisme.

# data[].attributes.body
Paro personalet

Kort præsentation af artiklen

Formålet med denne undersøgelse var at undersøge plejepersonalets opfattelse af Paro og et lignende ikke-robotdyr (en Paro uden kunstig intelligens), herunder fordele og begrænsninger i demenspleje.

Undersøgelsen antog en deskriptiv kvalitativ tilgang, indlejret i et stort klynge-randomiseret kontrolleret forsøg.

Personale, der plejede personer med demens, foretrak Paro i forhold til et plyslegetøj, der ligner hinanden. Personalet identificerede, at Paro havde potentialet til at forbedre livskvaliteten for mennesker med demens, hvorimod Plyslegetøjet havde begrænsninger sammenlignet med Paro.

Hvad er artiklens budskab?

Artiklens budskab er, at Paro er med til at skabe nærværenhed og mindske følelsen af ensomhed. Dog kunne den kun skabe nærhed for den enkelte person, der er meget isoleret. Derudover var Paro også med til at danne en relation mellem sundhedspersonalet og borgeren. Sundhedspersonalet udtrykte, at borgeren åbnede sig mere op når de var sammen med Paro.

Hvilke menneskesyn kommer til udtryk?

Det humanistiske menneskesyn, da borgeren bliver mødt med respekt og man anerkender deres behov. Derudover kommer der også til udtryk, at borgerne har kontrol over deres autonomi, når de sidder med Paro.

Hvordan påvirker det borger/patientens livsverden?

Borgerne kan selv være med til at sige fra over for Paro. For nogle borgere kan det være en hjælp at have Paro, da den kan hjælpe dem med at finde tryghed. Sundhedspersonalet fortæller, at de oplever at borgerne udviser mindre aggression, efter at være introduceret til Paro. Desuden kan Paro hjælpe borgerne med at mindes.

Hvilke problematikker ser i? (teknologi/omsorg)

Paro er dyr, så sundhedspersonalet er bekymret for, om det overhovedet er en realitet at man kan implementere det.

Lydene fra Paro kunne være med til at skabe uro ved nogle af borgerne.

Vi ser det ikke som et problem at Paro skulle kunne erstatte den menneskelige kontakt, i det den bruges til at mindske utryghed og uro i de situationer, hvor sundhedspersonalet ikke er til stede.

Hvad skal man være opmærksom på i fremtidens sygepleje? (indtænk de filosofiske grundbegreber)

Det er vigtigt at man ikke bliver afhængig af Paro og bruger den som erstatning for fysisk menneskekontakt. Hvis man tager udgangspunkt i omsorgsetik ift. Kari Martinsens, så er det vigtigt, at man gør brug af det faglig skøn. Her menes der, at man skal kunne danne en relation med borgeren igennem ens erfaring og sanser. Ved hjælp af Paro, kan sundhedspersonalet skabe en relation, da den kan give nærværenhed og kan få borgeren til at mindes. Disse ting kan være med til at skabe en dialog mellem sundhedspersonalet og borgeren.

Selvom Paro kan være en god ressource til at skabe tryghed, er det stadig vigtigt at sundhedspersonalet er der fysisk for borgeren, da det ikke er alle som tager godt imod Paro.

# data[].attributes.body
Kort præsentation af artiklen.

Artiklen belyser de traditionsbårne kundskaber indenfor sygeplejefaget, der stammer fra diakonesetiden samt de instinkter som det sygeplejefaglige skøn, fantasi og moralsk dømmekraft. Artiklen belyser en diskussion med brugen af teknologi og robotter indenfor sundhedssektoren samt hvilke konsekvenser det har for patienter/borgere og sundhedsfaglige personer.

Hvad er artiklens budskab

At sygeplejersken ikke kan erstattes af robotter, fordi patientens behandling indeholder andet end kun selve den praktiske behandling, men også består af en psykisk, åndelig og social behandling.

Hvilke menneskesyn kommer til udtryk

Det humanistiske menneskesyn. Mennesket kan ikke splittes i dele, der kan behandles, men er en helhed. Mennesket er et frit menneske, der selv kan vurdere og bruge fornuften i situationen. Der argumentere KM for, at det skal være gennem det faglige skøn, som er baseret på faglighed, erfaring og sanserne.

Hvordan påvirker det borger/patienters livsverden

Patienternes erfaringer går til spilde, da sygeplejersken ikke får del i patienternes erfaringer.

S. 26: ved robotter får patienten ingen medinddragelse eller kontrol. De tager derfor ikke del i deres egen behandling, og vil i deres livsverden blot blive et objekt, der skal modtage behandling.

Patienterne kan blive ensomme, fordi robotterne erstatter det menneskelige nærvær.

Hvilke problematikker ser I (teknologi/omsorg)

Robotterne kender ikke medfølelse, de føler ikke, de tænker ikke, de er ikke kreative. Dette kan have en betydning for borgeren/patienten.

Robotterne kan medfører til fremmedgørelse for os selv, hinanden og den verden vi lever i.

Robotterne kan ikke fornemme patientens kropssprog, eller tone/ klang i samværet. De kan ikke foretage et fagligt skøn, og kan ikke vurdere, justere og bedømme hvad er behovet i situationen eller om der er behov for nytænkning i situationen. Hver situationen og patient bliver derved ikke opfattet som unik. (hvor KM mener der altid er det unikke og det typiske i en situation, og mener derfor en situation og patient altid er unik)

En begrundelse for at indføre robotter, var at sygeplejersken skulle have mere tid. Men de professionelles erfaringer er at de stadig får mindre tid til patient omsorgen. Illusionen er at teknologien giver mere tid, men virkeligheden er at teknologien bliver brugt til at få flere aktiviteter presset ind, og derfor overtager det tiden til det menneskelige arbejde.

Hvad skal man være opmærksom på i fremtidens sygepleje (indtænk de filosofiske grundbegreber)

At værne om og prioriterer den menneskelige kontakt/ omsorg, på trods af teknologiens fordringer.

En mulighed kunne være at handle dydsetisk, hvor det handler om at finde den gyldne middelvej. Den gyldne middelvej er relevant at finde, fordi robotter og teknologi får større indpas i vores sundhedsvæsen, og er kommet for at blive. Der skal derfor findes en middelvej mellem robotter/teknologi og den menneskelige omsorg.

Vi skal være opmærksom på at robotterne og den manglende og pressede tid  ikke gør, at vi begynder at opfatte patienten dualistisk (jf. Decartes) og behandle patienten efter apparatfejlsmodellen.

Find etiske dilemmaer og hvad er det gode liv

Etik =  det sygepleje faglige skøn: sygeplejersken ser, berører, lytter og taler ud fra de indtryk som patienten giver udtryk for. Det hele handler om sansespillet mellem patienten og sygeplejersken. Dette kaldes hjertets øje, hvor det handler om at være til stede med hele sin person og fagligheden bag. “Ifølge  bibelsk tankegang og i en allmennmenneskelig forståelse utlegges «hjertet» som menneskets sjel, dets virkende kraft, setet for tanker, følelser og vilje, for fantasi og medfølelse. «Hjer-tet» er setet for den grunnleggende etiske orientering som styrer menneskets livsførsel”.

Etiske dilemmaer:

Sygeplejersken har både et ansvarsområde for at administrere og implementere robotterne/teknologien og tage sig af omsorgen for patienten og pårørende. Vi har derfor et etisk dilemma om hvordan vi skal bruge vores tid, hvor vi både tilgodeser det organisatoriske pres og det menneskelige aspekt.

Kan sygeplejerskerne som faggruppe have en afgørende stemme, både i det praktiske arbejde og i en forskningsmæssig sammenhæng og socialpolitisk - netop ved at tage sin egen tradition alvorligt.

Robotterne har ingen intuition, de kan ikke improvisere, de har ingen fantasi og de sanser ikke. Derfor har de heller ingen etisk sans og mangler moralsk dømmekraft. Skøn og moralsk dømmekraft, kan ikke bare sættes i algoritmer.

# data[].attributes.body
Kort præsentation af artiklerne

Artiklen handler om, at teknologien i sundhedsvæsenet udvikles og afprøves i praksis for at undersøge, om det kan erstatte noget af den tid, sygeplejersker bruger hos patienter og borgere. Det er også med til at forbedre kontinuiteten i patient/borger-forløbet. Dog diskuteres der også, at noget teknologi ikke helt kan erstatte sygeplejen, fordi sygeplejersken kan observere flere forskellige ting imens hun udfører de basale opgaver.

Hvad er artiklens budskab?

Teknologien kan være en hjælp for sygeplejersken (og andet sundhedspersonale), men det kan ikke stå alene / erstatte sygeplejerskens opgaver.

Hvilke menneskesyn kommer til udtryk?

Naturalistiske menneskesyn - Teknologien

Humanistiske menneskesyn

Hvordan påvirker det borger/patienters livsverden?

De ser ikke længere sig selv som et menneske med en sygdom, men i stedet som selve sygdommen, hvis teknologien går ind og overtager.

Hvilke problematikker ser I (teknologi/omsorg)?

Man skal passe på, ikke at erstatte den menneskelige omsorg, med teknologiske redskaber.

Ved udelukkende anvendelse af teknologi, vil de eksistentielle og åndelige problematikker bliver overset.

Fravælgelse af sundhedsydelser på baggrund af den tekniske indvirken.

Man overser andre problematikker, som patienten giver udtryk for, som den menneskelige sygeplejerske kan skønne (altså udover den givne opgave).

Patienten kan få opfattelsen af, at de ikke bliver set som en person, men i stedet for kun symptomer og sygdomme

Hvad skal man være opmærksom på i fremtidens sygepleje (indtænk de filosofiske grundbegreber)?

Ved anvendelse af teknologi, vil der være fare for at omsorgsetikken forsvinder, og erstattes af pligtetikken.

Patientens autonomi vil risikere at blive svækket, hvis mennesket erstattes af en robot, som ikke kan indgå i samspil med patienten på samme måde.