# data[].attributes.body
Minu jaoks pole see mõni niisama tee, vaid see on mingisugune väga eriline tee, tee mida mööda saab jala- või mõne kergliiklusvahendiga kergelt, lause liueldes Võsult Käsmu või vastupidi. Eriti meeldib mulle Käsmust Võsule sõites metsavaheline tee, mis tekitab kirjeldamatu elamuse, just nagu oleksid sa ise metsa osa ning saad kopsud metsaõhku täis tõmmata, võib-olla õigel ajal õiges kohas oled leiad veel ka mõne mustika. Eriti imeline on seda teed läbida päikeseloojangu ajal, kui rattaga sõites näed kaugel puude ahel seda oranži lõõmavat tulekera.

# data[].attributes.body
Minu jaoks on Karepa rand midagi enneolematut ning hämmingulist. Olen seal vaid elus ühe korra käinud, kuid see jättis mu ellu kustumatu mälestuse. Mäletan selgelt et vesi oli seal teistsugune ning erildus teistes randadest just vetikate rohkuse poolest. Ranna tegi ka ainulaadseks see, et see ei koosnenud igal pool vaid liivast, vaid see oli nagu kihiti ära jaotatud kivide ja liiva vahel, kus rannikuala oli kaetud vaid suurtemate ja väiksemate kividega. Seal asus ka mitmesuguseid suuremaid ja väiksemaid rahne ning kive mis kaunistasid ranna vaatepilti.

# data[].attributes.body
Äntu Sinijärv on Eesti kõige selgema veega järv. See asub Väike-Maarjast umbes 7 kilomeetrit lõuna pool. Järve suurim sügavus on 8 meetrit, kuid oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini. Oma läbipaistvuse on ta saanud võimsate allikate tõttu. Sinijärv paikneb metsade keskel ning sellel on kaunis sinakasroheline vesi, mis annab järvele tema nime. Järve ümbruses on matkarada ja ka telkimisala. Suvisel ajal on järves mõnus ujumas käia, kuigi vesi võib olla natuke jahe.

# data[].attributes.location_name
Vergi sadam, Vergi sadam, Vergi, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Vergi sadam, Vergi sadam, Vergi, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Vergi sadam, Vergi sadam, Vergi, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Vergi sadam on sadam Vergi poolsaarel Vergi külas, Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. Kuigi ta ajalugu pole nii rikkalik, valmides alles 1936. aastal, võib mainida, et ta märgib tähtsa koha inimeste südames. Seal asuv jahisadam on Soome lahe kaldal Lahemaa rahvuspargis, on kütkestav koht mida seob märkimisväärsed vaatamisväärsused ja meelelahutuskohad. Kuna ta asub vee kaldal, siis on seal võimalus käia kalal, ujumas, ning rannikut avastama. Minu arvates väärib just see koht tunnustust, kuna vaadeldes järgset populaarsuse kasvu, võib järeldada, et ta on jätnud ainult positiivse jälje seal külastajatele.

# data[].attributes.body
Mustoja on koht Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Tuntud matkamise rada on kõigest 3,5 kilomeetrit pikk, mis sobib kõikidele, isegi nendele kellel pole palju aega. Ta on oma loomuselt väga märkimisväärne. Tema asukoht, ajalugu ja selles kohas toimuvad järgsed uuenevad arendused on pidevalt kajastamise hoos, kas siis läbi sotsiaalmeedia või radadelt leiduvatelt infotahvlitelt. Kuna ta on seostatud teiste matkaradadega selle ümbruses, siis see loob tuttavlikkust, mis jääb ka kestma. Minu arvates on just loodusega seonduvad kohad kõige märkimisväärsed, kuna nendelt asukohtadelt võib alati leida uusi teadmisi ja vaatamisväärsusi.

# data[].attributes.location_name
Mäetaguse mõis, Pargi, Mäetaguse, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Mäetaguse mõis, Pargi, Mäetaguse, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Mäetaguse mõis, Pargi, Mäetaguse, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mäetaguse mõis on ajalooline mõisakompleks, mis asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas Mäetaguse külas. Esimest korda mainitud 1542. aastal kuulus valdus von Rosensidele alates 1736. aastast kuni konfiskeerimiseni 1919. aastal. Täna on see hotellikompleks mitme restaureeritud mõisahoonega, sealhulgas tallid ja autovarjualused, veski ja triibulised majad.

Mõisahotell von ROSEN spaa on osa ajaloolisest Mäetaguse mõisakompleksist, mis külgneb väärika mõisaga, kajades mõisa vastas asuva rehielamuga. Kompleks koosneb ligi 10 restaureeritud mõisahoonest.

# data[].attributes.body
Oru pargi ja suurejoonelise lossi kauni Pühajõe keskele rajas 19. sajandil Venemaa üks jõukamaid ärimagnaate Grigori Jelissejev. 1935. aastal ostsid kolm Eesti töösturit lossi ja pargi ning kinkisid need president Pätsile suveresidentsiks. Loss hävis II maailmasõjas täielikult. Täna saab jalutada hästi tähistatud ja hästi hooldatud pargis, et näha erinevaid puid ja põõsaid, hõbeallika koobast, vaadata Linnupesas merd ja päikeseloojangut.

Toila Spa Hotell asub Oru pargi kõrval, kus pärast pikka jalutuskäiku on võimalik aeg maha võtta ja lõõgastuda ilma muredeta.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Toolse Ordulinnus on ajalooline kindlus Eesti põhjarannikul, mis on ehitatud 14. sajandil. Linnus asub kaunil künklikul maastikul, kust avaneb kaunis vaade ümbritsevale loodusele. Seal on võimalik näha ajaloolisi müüre, väravatorni ja külastada muuseumi. Lisaks pakub linnus ja selle ümbrus erinevaid võimalusi matkamiseks ja looduse nautimiseks. Toolse Ordulinnus on ajalooliselt üks tähtsamaid kindlusi Põhja-Eesti rannikul ning seda kasutati läbi aegade erinevate võõrvõimude vastu võitlemiseks. Samuti on öeldud, et linnuse all olevates koobastes olevat varjatud aaret. Toolse Ordulinnus on populaarne turismiobjekt nii kohalike kui ka välismaiste turistide seas.

# data[].attributes.body
Narva jõesuu on Eesti põhjarannikul koht, kus kohtuvad Narva jõgi ja Läänemeri. Seal on kaunis lai liivarand, rikkalik loodus, ajalugu ja kultuur. Rannas on palju toredaid kohvikuid, restorane ja poode. Ligi 200 hektari suurune rannaala on kaetud kõrgete liivadüünide, männimetsade ja roheliste niitudega. Narva jõesuu on populaarne nii suvel kui ka talvel. See on ideaalne koht linnakärast eemale saamiseks ning rahu ja vaikuse nautimiseks. Rannikul olev lai liivarand, kõrged liivadüünid ning männimetsade vahel kulgevad matkarajad teevad Narva jõesuust eriti ilusa paiga loodusesõprade ja matkajate jaoks.

# data[].attributes.location_name
Männisalu puhkekeskus, Aia, Võsu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Männisalu puhkekeskus, Aia, Võsu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Männisalu puhkekeskus, Aia, Võsu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Männisalu puhkekeskus on ainuke kogukond millega ma oskan ennast veel seostada. Nagu ka Rakvere Muusikakooliga, ei ole ma enam kahjuks nende ametlik liige, kuid selle asemel on hetkel pidev üritus olla nende uudiste ja teavitustega kursis. Nende iseloomustuseks võib öelda, et nad on rohkem tagasihoidlikumad, kuid samas on nad avatud teha muutuseid ning suhelda oma klientuuriga ning suhtlusringkonnaga. Nagu ka teiste tuntud kogukondadega on Minu arvates oskuseks just see, et nad aktiivselt kajastavad oma saavutusi ja soove ning samal ajal pöörduvad ja väärtustavad oma klientuuri. Kokkuvõtvalt väga avatud ja lahke kogukond, kus ei hakka kunagi igav. Kliimamuutust võib kohata seal ümbritsevas keskkonnas. Aina soojema kliima tõttu, on seal näha märgatavlt rohkem putukate võõrliike, kes kahjustavad taimestiku.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Üks kõige loogilisem ja tuntuim kogukond Lääne-Virumaal, kuhu ma isiklikult kuulun, on Rakvere Muusikakool. Olgugi, et olen lõpetanud selle muusikakooli juba 3 aastat tagasi, hoian nendega aastaringselt kontakti. Eriti suvel, kuna sellel ajal toimub tavaliselt nende poolt korraldatud laager. Kuigi nad korraldavad erinevate pillide põhjal oma laagreid, siis mina võtan isiklikult osa kitarrilaagritest. Vahepeal õpetajana või isegi õpilasena. Minu arvates teeb neist kogukonna just see, et nad aktiivselt üritavad hoida kontakti ning suhelda oma publikuga, mitte jättes liiga professionaalset hoiakut. Nagu ka Männisalu puhkekeskusega, võib näha soojeneva kliima tõttu võõrliikide ilmumist. Seal varem ümbritsetud taimestik on asendatud rohkem vastupanulikema liikidega.

# data[].attributes.location_name
Simuna Spordihoone, Lai, Simuna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Simuna Spordihoone, Lai, Simuna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Simuna Spordihoone, Lai, Simuna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Simuna spordiklubi
Sellesse kogukonda kuuluvad inimesed, kes on Simunast pärit või on seotud Simunaga mingil moel. Meid kõiki ühendab huvi spordi ja tervisliku eluviisi vastu. Korraldatakse erinevaid sportlikke üritusi, millest võib igaüks osa võtta. Hästi aktiivne on ka Simuna spordiklubi korvpallivõistkond, mille koosseisu olen ka ise kuulunud. Meeskond võtab osa Lääne-Virumaa Kossuliigast ja on seal häid tulemusi saavutanud.

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala Kool on üldhariduskool Lääne-Virumaal, mis on oluline kogukonna keskus. Kool pakub toetavat õpikeskkonda, et tagada õpilaste akadeemiline ja isiklik areng. Kooli üritused, nagu kevadpidu, ühendavad kooli ja kogukonna, pakkudes lõbusat ja värvikat kogemust. Kooli koostöö kohalike ettevõtete ja organisatsioonidega annab õpilastele praktilisi kogemusi ja väljaspool klassiruumi õppimisvõimalusi. Haljala Kool on koht, kus õpilased saavad koos õppida, kasvada ja lõbutseda.

Haljala Kool ühendab erinevaid lähedalasuvaid külasid ja kaugemaid piirkondi. Kool loob tugeva sideme kogukonna ja noorte vahel, pakkudes võimalusi ühistegevusteks ning luues võrgustiku, kus kohalikud ettevõtted, organisatsioonid ja teised asutused saavad kaasa aidata kooli arengule.

# data[].attributes.body
Haljala aleviku rahvas on kogukond, mis koosneb haljala vallas elavatest inimestest. Seal räägitakse erinevadest külas toimuvadest sündmusdest ja korraldatakse ka erinevaid üritusi, ning otsitakse inimesi, et erinevaid projekte täita. Ka kasutatakse seda kogukonda asjade müügiks ja asjade tasuta ära andmiseks, mida ei taha enam, aga teised saaksid ikkagi kasutada. Ka on seal küla uudisi ja on suur võimalus sealt leida ülesse asjad, mida oled küla peal ära kaotanud. Kogukonnaks teeb Haljala aleviku rahva see, et suurem enamik haljalas elavast rahvast on seal gruppis ja kõik tegelevad seal külaga seotud eluga.
Hiljuti tabas haljala piirkonda puudulik nähtavus, mis oli põhjustatud seal lähedal olevatest põllutöödest ning pakkus haljala facebooki grupile palju kõneainet ning ka harukordseid pilte.

# data[].attributes.body
Ma isiklikult ei ole kohalik võsu elanik, aga enda arvates pole kordagi olnud aastat, kui poleks tükike suve veedetud võsul. Kogukonnaga liitumist soovitas tegelikult minu vanaema, kes on suviti täitsa kohalik elanik seal. Grupis toimub peamine tegevus suvel, kui seal toimuvad mitmesugused erinevad ning põnevad üritused. Kuigi enamus ajast on see täis mitmesuguseid erinevaid kuulutusi, näiteks kui on palju ettevõtlike inimesi, kes konkureerides kohvikutega teevad mitmesuguseid erinevaid hõrgutisi, mida saab söömas käia. Töökuyulutustest nii palju, et on nii töö soovijaid kui ka pakkujaid.

# data[].attributes.body
Varangu Külaselts on mittetulundusühing, mis on loodud selleks, et korraldada külaelanikele erinevaid üritusi ja aidata kaasa kogukonna arengule. Seltsi korraldatud üritused hõlmavad jaanipäeva tähistamist, talguid, lastele meisterdamise ja söögitegemise töötubasid ning muid erilisi päevi. Kogukonna loomiseks osaleb küla rahvas aktiivselt seltsi üritustel, aitab korraldamises kaasa, külastab seltsimaja ja korraldab endi sünnipäevi.

Seltsi korraldatud "Igaühe loodushoid" projekti esimene tegevus oli õppereis, kus osales 19 inimest, sealhulgas 7 last. Külastati Jääaja Keskust, tehti parvesõit Saadjärvel. Matkati põlismetsas ja Altja jõeorus ning külastati metsamuuseumi.

# data[].attributes.body
märgatud rakveres facebooki grupp

Kogukonda iseloomustab see, et peamised kogukonna liikmed asuvad, on elanud, või on mingitpidi seotud Rakvere linnaga. Kogukonda iseeloomustab see see, et et sellega ühineb aasta-aastalt üha rohkem inimesi ning on muutumas, kui just ei ole piirkonna kõige populaarsemaks võrgu teel toimivaks keskkonnaks. Hiljuti juhtus vahva lugu seoses tänavatel hulkuva koeraga, kus enamik postitused olid kõik samateemalised, kus erinevad inimesed andsid teada koera asukohast.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kogukond keskendub akadeemiliste saavutuste arendamisele, kogukonnaks võib pidada rakvere riigigümnaasiumi sellepärast, et paljud inimesed töötavad koos ühes hoones, et ühiselt enda akadeemilisi oskusi arendada ja ,et pakkuda ka vahepeal meelelahutust erinevate üritustega. Alles hiljuti peeti rebaste retsimine kus tegeleti meelelahutusega, mis oli korraltatud 12 klassi poolt 10 klassile, kus 12 klass mängis "jumalate" osa ja 10 klass mängis "mesilaste" osa. Üritus koosnes erinevadest väljakutsetest mis 12 klass andis 10 klassile 2 päeva jooksul ja mis pidi ära täitma, muidu järgnes karistus. Ka toimusid just hiljuti eksamid, mis iseloomustab kogukonna teist poolt, ehk akadeemiliste oskuste arendamist.

# data[].attributes.body
Siin toimus Rakvere Riigigümnaasiumi esimene jõulupidu, millest võtsin meelsasti osa. Terve õhtu oli meil sisustatud erinevate andekate esinejatega nii meie koolist kui ka väljaspoolt kooli. Toimusid ka erinevad võistlused, millest ma küll ise osa ei võtnud, kuid sai teistele kaasa elatud. Tantsuplatsil saime jalga keerutada ning kui vahepeal tahtsid natuke puhata, siis oli võimalik süüa maitsvaid pirukaid ja nautida värskendavat jooki.

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Aaspere-Haljala jooksul osalesid kõik õpilased. Ma polnud kunagi varem nii pikalt jooksnud. Meid viidi bussidega kaugele ja stardipauk kõlas. Kõige taga sörkisid õpetajad, kes julgustasid ja toetasid meid. Ma teadsin, et saan alati nende poole pöörduda, kui tunnen, et ma ei jaksa enam.

Kuigi päike paistis kuumalt, siis jahe tuul andis mulle jõudu edasi minna. Ma tundsin end nii hästi joostes ja unustasin täiesti oma väsimuse. Tee peal pakuti ka vett, mis andis mulle värskendava tunde ja taastas minu energiataset.

Lõpu poole, enne finišit, hakkasin ma tõeliselt pingutama. Ma  tundsin, et suudan veel rohkem. Kui ma lõpujoone ületasin, tundsin end väga õnnelikuna.

# data[].attributes.location_name
Kivisalu, Varangu, 45320 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Oli üks soe suvepäev, kui olin veel pisike laps. Meie külas tähistati jaanipäeva suurejooneliselt pargis. Kogu küla oli kohal ja lõõskav päike paistis otseteel alla. Pargi keskel oli suur lava, kus bänd mängis klassikalisi jaanipäeva laule. Kõik laulsid kaasa ja tantsisid rõõmsalt.

Õhtu saabudes ilmus pargi servale buss, kust sai osta snäkke. Kõik lapsed läksid rivi moodustades burgerite järjekorda. See oli maitsvate kastmete ja krõbeda kotletiga, mis suitses veel soojalt. Peal oli ohtralt riivitud kapsast. See oli kõigi lemmik.

Õhtu läks edasi lõkke ääres lauldes ja tantsides. Pidu kestis peaaegu hommikuni.

# data[].attributes.body
Eelmisel aastal käisime jagatud gruppides Eestit avastamas, minu grupi üheks sihtkohaks oli Porkuni järv ning selle ümbrus, kus meile räägiti erinevaid müüte Porkuni järve kohta ning selle olulisusest, ümbruses oli ka erinevaid hooneid, mille ajalugu meile tutvustati.
Meid viidi ka kuhugi kivimuuseumi ning pika torni otsa, kus saime vaadelda Eesti imelist varasuvist loodust ning selle võlusid. Kivimuuseumis räägiti meile kivide olulisusest ning nende kasutamisest. Päev lõppes meil kivide lihvimisega ning saime selle endale mälestuseks jätta. Oli meeldejääv elamus ning sain teada ka mitmesuguseid huvitavaid teadmisi.
Samuti olime vaimustuses ka rohulibedest, millest sai pinisevat heli teha ning mitmed õpilased olid neist väga vaimustunud.

# data[].attributes.location_name
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Kolmainu kirik on koht mis soosib püsivat elamuste kogemist. See on koht kus on olnud võimalus pidevalt esineda ning panustada Virumaa kultuuriellu tänu seal oleva juhatuse tõttu. Olenemata oskustest, võin oma kogemusest tunnistada, et on võtnud kutseid tulla esinema ning üritusi üleüldiselt avatud kätega. Üheks põhjuseks võib arvata, et seal olev juhatus märkab ürituste üritust Rakvere piirkonnas, ning nad üritavad seda nii öelda üleval hoida. Olen isiklikult esinenud Rakvere kirikus kahel korral. Ühel korral esinesin oma endise klassikaaslasega emadepäeva kontsetil. Teisel korral esinesin ning aitasin juhatada Muusikakooli poolt korraldatud laagriga õpitu tunnistamiseks.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Muusikakool on koht kus sain varasest east esineda ja kuulata kontserte aasta ringselt nii koolimaja sees kui ka väljas. Kui vaadelda suuremat pilti, siis Rakvere Muusikakool panustab erakordselt palju Virumaa kultuuriellu, tihti tulu teenimata, mida peaks omakorda tunnustama. Peamisteks elamusteks ja kogemusteks peaksin enda lõpetamisaasta esinemist ning isiklikku kontserti. Isiklik kontsert toimus kooli siseselt, mis oli tervele linnale avatud tulla kuulama ning elamust nautima. Kogemusi meenutades, võib mainida, et Virumaa kultuuri elule võisid lisada ka juurde teistest linnadest ja välismaalt tulnud instrumentalistide täies ulatuses kontserdid, mis sammuti toimusid Rakvere Muusikakoolis.

# data[].attributes.location_name
Merekooli, Käsmu, 45601 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.headline
Merekooli, Käsmu, 45601 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Merekooli, Käsmu, 45601 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Suve üks peamistest sündmuseid oli alati Käsmu külastamine ning eriti meeldis mulle seal viibida, siis kui toimus Viru Folk, mil oli iga aasta uus teema ning mitmesugused kontserdid olid tehtud teatud stiilis ning selleks ettenähtud traditsioonide järgi. Erinevatel aastatel olid erinevad kontserdid, kuid mõned asjad ei muutunud kunagi. Hoolimata tagasihoidlikest ja viisakatest etteastetest pärastlõunal, lõppes alati iga päev metsiku roki ning tümmiga, nii et sa ei jäänud veel mitu tundi peale keskkööd magama ning vahet polnud, mis Käsmu piirkonnas sa tol hetkel olid, seda oli endiselt hästi kuulda, mõnikord lausa isegi Võsule.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnuses olen käinud mitmeid kordi, näiteks vanade klassikaaslastega linnuse ajaloo kohta õppimas, või lihtsalt selleks, et kehalises kasvatuses lähedusest kaardi pealseid punkte korjata. Ka oli Rakvere riigigümnaasiumi esimene aktus leidis aset seal samas lähedal, kus me esimest korda tutvusime oma uue klassijuhatajaga ja tähistasime riigigümnaasiumi esimese kooli õppeaasta algust. Saime süüa ka maitsvat kringlit ning nautida õpetajate ühist etteastet kui ka professionaalsete lauljate mõnusaid laule, aktus ise lõppes paraku vihmaga, aga keegi ei hoolinud sellest, sest kõigil olid juba koolimõtted peas ning õhus oli tunda elevust ning ärevust algava kooliaasta ees.

# data[].attributes.body
Oleme korduvalt käinud klassiga siin välja sõitudel erinevatel teemadel. Alles hiljuti käisime terve klassiga seal õppekäigul, kus pidime erinevate punkitde juures ülesandeid täitma väikestes gruppides. Nagu näiteks : radiatsiooni mõõtmine, puu liikide määramine, hapniku taseme mõõtmine suletud keskkonnas, mõõtsime puu kõrgust ilma mõõtevahenditeta ning uurisime erinevaid haljaspuid ning nende okkaid mikroskoobi all ning analüüsisime neid. Päev lõppes väikese lõunaeine ning teejoomisega ja kuulasime teiste kaasõpilaste tehtud esitlusi äsja omandatud teadmiste kohta.
Olen ka varasemalt matkanud sagadi lähedal eelnevate klassidega, mis oli alati hea vaheldus tavalisele koolitööle, kuna see andis võimaluse vabas õhus õppida ja samaaegselt ilusat ümbrust imetleda.

# data[].attributes.body
Henry isapoolse vanaisa lapsepõlvekodu. Peres oli 3 last. Varakult võeti osa igasugustest kodustest töödest. Mida vanemaks saadi, seda enam tuli tööd teha. Igal lapsel olid kindlad ülesanded. Jäi ka vaba aega, siis käidi naabrilastega peitust ja mitmesuguseid pallimänge mängimas, näiteks täpsus- ja kaugusviskamist. Tuli käia karjas, aidata loomi hooldada, teha heina ja igasuguseid majapidamistöid. Õppis Lusti Algkoolis, hiljem Lusti 7- klassilises koolis. Kooliaeg meeldis tegeleda spordiga.

# data[].attributes.location_name
Veski, Varangu, 45320 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Varangu Veskikants, tuntud ka kui Varangu linnus, asub Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas, Varangu külast idas, Selja jõe idakaldal. See on jõekääru sopistuval neemikul, mida kaitseb ka ida poolt jõkke suubuv Pehku oja. Varangu linnus pärineb varasema dateeringu järgi esimese aastatuhande teisest poolest, uuematel andmetel 11. – 13. sajandist. Varangu Veskikantsi kasutati kunagi ka vastlapäevadel koos ühiseks kelgutamiseks. Terve küla tuli koos oma lastega terveks päevaks kelgutama ning pärast suunduti ühiselt sööma. Varangu seltsimajas toimus kuuma hernesupi söömine, mille olid valmistanud kohalikud vanamemmed.

# data[].attributes.body
Nagu paljudele rakverlastele, meeldis ka mu isale seal palju aega veeta, kas siis oma sõpradega või vahest ka üksinda sporti tehes. Talle meeldis tammikus palju käia kuna see oli hea mõnus vaikne koht kus sai kas näiteks jooksmas või suusatamas käia. Selle läheduses asus ka trekirada, millest mul endal aimugi polnud, aga isa rääkis mulle kuidas ta sageli oma sõpradega seal oli ja ratastega sõita. Lisaks sellele on see koht ajaloolise väärtusega. Seal asub Okaskrooni mälestusmärk, mis on püstitatud nõukogude võimu repressioonide ohvriks langenutele. Tammik on ka hea koht tammetõrude korjamiseks, mida harrastas väiksena nii mu isa , kui ka meie kui meid isa sinna sügiseti viis, et igasugu nunnusid loomakesi meisterdada.

# data[].attributes.body
Valkla on Küla mis asub Harju maakonnas Kuusalu vallas. Kõige enim tuntud koht kus saadi pikemalt aega veeta oma lähedaste, sõprade ning tuttavatega, ühinedes sõbralikkes võistlustes ning tavalistes mängudes oli Valkla baptistikoguduse palvealal. Lisaks ja ka õnneks asub küla Tallinnast vähem kui 40 kilomeetri kaugusel, ning sellele veel lähemal olev rand lubas tollel ajal sisukalt aega täita. Küsides selle asukoha kogemuste kohta, tõi peamiselt välja palju nii häid kui ka halbu mälestusi, kuid peamiselt tunti kurbust, selle koha väärtuse languse kohta, võttes arvesse selle rikkalikku ajalugu.

# data[].attributes.body
Viitna on küla mis asub Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Tänu lähedal olevatele metsadele ning järvedele, jätkus tegevusi just ainult nendes kohtades. Nende hulka võis kuuluda puidust meisterdamine, kala püüdmine, väikeste improviseeritud urgaste ehitamine ning ka matk avastamata metsaradadel. Lisa meeleolusid lisas kindlasti ka varajane kuid tuntud kõrts, kus sai tegeleda tolle aja pettustega. Küsides, ning kuulates selle asukoha ning piirkonna kohta tõi ainult helgeid mälestusi. Isegi kui nendes mälestustes olevad tegevused polnud eeskujulikud või moraalselt õiged. Üllatavalt, suhtuvad suured enamused piirkonnast ainult kiitvalt asukoha üle.

# data[].attributes.location_name
Kolhoosi HOPEA, Varangu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kolhoosi koolimaja, kus vanavanemad käisid 6 klassi

# data[].attributes.subject
Kolhoosi koolimaja, kus vanavanemad käisid 6 klassi

# data[].attributes.body
Kolhoos HOPEA oli üks olulisemaid põllumajandusettevõtteid Eesti NSV ajal ning selle toodang ulatus teraviljast kartulini ja loomakasvatusest mesinduseni. Kolhoosis oli ka metsaosa, kus töötati metsa kasvatamisega, puiduvarumisega ja saematerjali tootmisega. Kolhoosi HOPEA territooriumil asus ka kool, kus õppisid kolhoosi liikmete lapsed. Kolhoos lagunes 1990. aastate alguses koos Nõukogude Liidu kokkuvarisemisega ning talud erastati tagasi nende endiste omanikele. Kolhoosi hooned on tänapäevaks varemetes. Viimati kasutati nendest vanadest hoonetest koolimaja, filmi "Igitee" kaadrite filmimiseks.

# data[].attributes.body
Valisin selle koha, sellepärast et ema veetis suure osa oma lapsepõlvest just seal kandis oma perega suviti. Ning kõige eredamad lapsepõlvemälestused on just sealt saadud. Näiteks oli seal palju puid mille otsa ronida, läheduses karjäär ning ka paar mutti. Üks eredamaid mälestusi oli just viimasest tegelasest. Ükskord kui vanaema oli muti kinni püüdnud ning ta (kahjutuks teinud) otsustas ema ta koos oma vennaga ära matta. Matused kulgesid edukalt, kõik lilled ja liblikad ja särki-värki. Kuid mõni päev hiljem tuli vennale hea mõte vaatama minna, mis mutist saanud on, kaevati see välja ja vaatepilt polnud just kõige toredam.
Minu seos selle kohaga on peamiselt see, et igal jõululaupäeval käisime koos pere/sugulastega sealt jõulupuud toomas ning seal kogetud elamusi meeldib mulle alati aega-ajalt meenutada kui palju see koht mulle ja mu perele tegelikult ka tähendab.

# data[].attributes.body
Henry isapoolse vanaema lapsepõlvekodu. Maja asus raudteejaama lähedal mõnesaja meetri kaugusel raudteest. Tänav kulges paralleelselt raudteega. Maja kõrval oli niinimetatud „Seltsi aed“ mäega. Seal sai suvel mängimas käia ning talvel suusatada ja kelgutada. Pärast II maailmasõda oli suur osa Antslast varemetes. Palju tuli käia taastamistöödel ja ka koolimaja ehitusel.

# data[].attributes.body
Tartu Karlova Kool on algkool Tartus Karlova linnaosas.

Senised nimed olid Tartu 7. Keskkool (kuni 1995. aastani) ja Tartu Karlova Gümnaasium. Aastatel 2011–2014 läks kool gümnaasiumist üle põhikooliks ning 2014. aastast võttis kool oma praeguse nime.

2005. aastal õppis koolis 975 õpilast. 2013. aastal õppis koolis 627 õpilast. 2019. aastal õppis koolis 569 õpilast.

Aastatel 1977–2015 oli Undel Kokk Karlova staadioni direktor, 2015. aastal Toomas Liivamägi ja 2016. aastal Heidi Kiuru. Alates 2022. aastast on režissöör Christa Andresen.

Oluline koht Janari ema jaoks, kuna ta käis seal üheksanda klassini koolis.

# data[].attributes.body
Kabina karjääri asukoht on luunja vallas, see on tuntud kalastuskoht, kus käivad paljud inimesed kala püüdmas ja ka niisama perega piknike pidamas, ujumas ja lõõgastumas.
Kabina karjääris müüakse ka ehitusmaterjale nagu näiteks: liiv, looduslik kruus, kruussõelmed, purustatud kruus, sõelutud muld, Veeriskivi.

Valisin selle koha, kuna see oli oluline minu (Janari) emale, kuna ta lapsepõlvekodu oli annelinn, kus ta elas viiendast eluaastast kuni täisealiseks saamiseni. Kabina karjääris ta käis pidevalt perega ujumas, piknike pidamas ja kala püüdmas oma isaga.

# data[].attributes.location_name
Nostalgiakeskus Kadrina, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Nostalgiakeskus Kadrina, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Nostalgiakeskus Kadrina, Viru, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kadrina meeste rahvarõivad on pärit Põhja-Eestist ning on tuntud oma lihtsuse ja praktilisuse poolest. Peamised rõivakomponendid on pikkade varrukatega särk, vest, püksid ja jope. Kadrina meeste rahvarõivaste peamised värvid on tumesinine, pruun ja hall. Materjalidena kasutati tavaliselt villast, linast või puuvillast riidest valmistatud kangaid. Iseärasusena on Kadrina meeste rahvarõivastel tavaliselt pikad, kitsad püksid, mis ulatuvad pahkluudeni ja on seotud paeltega. Vestid on enamasti tumesinised ja kaunistatud hõbedaste nööpidega. Jopel on pikad varrukad ja see ulatub reiekeseni. Pea kaunistamiseks kanti tavaliselt peapaela või villast mütsi. Jalatsitena kasutati nahast saapaid või kingi. Kokkuvõttes on Kadrina meeste rahvarõivad lihtsad ja tagasihoidlikud, kuid samas elegantsed ning praktilised.

# data[].attributes.body
Kadrina on alevik Eestis, mis asub Lääne-Viru maakonnas.See asub umbes 30 kilomeetri kaugusel maakonna pealinnast Rakverest ja umbes 100 kilomeetri kaugusel Eesti pealinnast Tallinnast.

Alevikul on pikk ajalugu, mis ulatub tagasi 13. sajandisse, mil siin oli asula, mida nimetati "Kadrinna". Alates 17. sajandist on Kadrina olnud tuntud kui oluline kaubanduskeskus, kus asusid mitmed kaupmehed ja käsitöömeistrid.

Tänapäeval on Kadrina koduks umbes 1600 elanikule ja siin on olemas kõik eluks vajalikud teenused, sealhulgas pood, kool, lasteaed, raamatukogu ja spordikeskus. Lisaks on Kadrina tuntud oma kauni looduse poolest, mis pakub palju võimalusi matkamiseks, jalgrattasõiduks ja muudeks vabaaja tegevusteks.

Kadrinas on mitmeid kultuurisündmusi, mis toimuvad aastaringselt, näiteks suvel toimuv Kadrina Karikatuurilaager, mis toob kokku karikaturiste üle kogu maailma. Samuti on siin traditsiooniline Kadrina Kirikumuusika Festival, kus esinevad erinevad koorid ja muusikud üle Eesti.

Kokkuvõttes on Kadrina ilus ja rahulik koht, kus on palju ajaloolist ja kultuurilist väärtust ning kus saab nautida maalilist loodust ja erinevaid vabaaja tegevusi.

# data[].attributes.body
Arbavere mõisa vanaparuni Nikolai von Dellingshauseni hooldaja Woldemar olnud väga ägeda, kavala ja ihne iseloomuga mees. Ükspäev kuulis ta suutest rikkustest, mis vanaparunil oli ning plaanis ta rikkused endale saada teda ära mõrvates. Õnnetuseks temaga kokkusaades ajas ta peekrid sassi ning jõi parunile mõeldud peekris oleva mürgi ning suri sealsamas.

# data[].attributes.location_name
Soosilla tee, Kõnnu, 74702 Harju maakond, Eesti

# data[].attributes.headline
Soosilla tee, Kõnnu, 74702 Harju maakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Soosilla tee, Kõnnu, 74702 Harju maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Lante külast pärit lõõtsamees Tikkri Aadule pidavat väga hästisöönud naised meeldima ja üks neist jäi talle silma nimega Marta. Ükskord teda silmates peol võttis ta julguse kokku ja otsustas talle oma tunnetest talle rääkida, aga Marta jooksis puu otsa ning ei olnud nõus Aadule naiseks minema, muutes ta kurvaks. Tema õnnetuseks kukkus ta puu otsast alla ja põrutas nii hullusti, et suri ära.

# data[].attributes.location_name
Kadrina Spordikeskus, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Enno Põllu oli Eesti insener ja sporditegelane. Ta lõpetas Tallinna Kommunaal-Ehitustehnikumi 1954. aastal ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehhaniseerimisteaduskonna 1960. aastal. Alates 1963. aastast töötas ta Kadrina EPT juhatajana ning oli aastatel 1992–1994 Kadrina vallavanem. Põllu oli olulisel kohal kohalike spordibaaside ehitamisel.

Lisaks inseneritööle oli Põllu ka edukas sportlane. Ta võitis 1957. aastal Eesti sügisregatil kaheksapaadil hõbeda ja oli nelja- ja kaheksapaadil Tartu meister. Eesti NSV meistrivõistlustel sai ta neljapaadil 1958. aastal hõbeda ja 1959. aastal pronksi.

Põllu teeneteid märgati ka väljaspool spordimaailma ning ta pälvis 1979. aastal Eesti NSV teenelise inseneri tiitli ning sai 1981. aastal spordiühingu Jõud auliikmeks. Kahjuks hukkus ta 1994. aasta septembris Estonia katastroofis.

# data[].attributes.location_name
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Ei leidnud infot Kadrina rituaalide kohta.

# data[].attributes.location_name
Jõepere Manor Distillery, Jõepere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi sünnikoht, Jõepere Mõis

# data[].attributes.subject
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi sünnikoht, Jõepere Mõis

# data[].attributes.body
Friedrich Reinhold Kreutzwald sündis 26. detsembril 1803 Kadrinas ning oli silmapaistev arst, ajaloolane ja keeleteadlane, kes oli pühendunud Eesti kultuuri uurimisele ja säilitamisele. Ta on tuntud kui eesti rahvuseepose “Kalevipoeg” autor. Kreutzwald oli ka esimene eesti keeleteadlane, kes uuris eesti keelt ja grammatikat ning töötas välja esimese eesti keele grammatika.

Lisaks kirjandusele ja keeleteadusele oli Kreutzwald ka tunnustatud arst. Ta töötas paljudes Eesti piirkondades, ravides erinevaid haigusi ja olles seeläbi oluline panus Eesti tervishoiu ajalukku.

# data[].attributes.location_name
Kadrina Keskkool, Rakvere tee, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kadrinas kasutatud murre: Rannamurre

3 Kadrina vanasõna:

1.Elu hea, kui teised ei tea.
2.Vastavetta on raske uju.
3.Õigus ei kõigu.

# data[].attributes.location_name
Arvo Kruusemendi aupink, Kadrina, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Arvo Kruusement (sündinud 20. aprillil 1928 Lääne-Virumaal Undla külas) on eesti stsenarist, filmilavastaja ja -näitleja. 1942 lõpetas ta Kadrina algkooli, 1947 Rakvere Arve- ja Plaanindustehnikumi ja 1953 GITIS-e eesti stuudio.
Arvo Kruusement on lavastanud seitse mängufilmi, mille hulka kuuluvad ka "Kevade", "Suvi" ja "Sügis".
2012. aasta Tartu Ülikooli Rahvusmõtte auhind anti Kruusemendile kui Eesti rahva ja filmi suurkujule, eestlaste jaoks tähenduslike inimtüüpide, väärtuste ja maastike ausale ning ehedale visualiseerijale ja filmikeeles jäädvustajale.

# data[].attributes.location_name
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Värvidest kasutati kõige rohkem punast, pruuni, potisinist ja rohelist. Paljudel vöökirjadel olid oma kindlad nimed, näiteks lauajala- ja veskirattakiri.
Materjalina on kasutatud värvilisi villaseid lõngu lisaks sellele võis hõbeda asemel olla ka vask või vasesulamid.  Pidulikul puhul seati keset rinda hästi nähtavale silmadega prees või kuhiksõlg.

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Endla looduskaitseala asub Pandivere kõrgustiku lõunaosas Jõgevamaa, Järvamaa ja Lääne-Virumaa piirialadel. See ala on 10161 hektari suurune. Kaitse all on 8 raba koos neid ümbritsevate madal- ja siirdesoodega. Rabasid eraldavad üksteisest 5 jõge, 6 järve, metsad ja soosaared. Lisaks asub kaitsealal üle 30 veerohke allika, mida kutsutakse Norra-Oostriku allikateks. Kaitse all olevaid looma-, taime-, kui ka seeneliike on üle 130. Endla Looduskaitseala moodustati 1985. aastal. 1997. aastast kuulub kaitseala rahvusvahelise tähtsusega märgalade hulka ning 2004 aastast Euroopa Liidu Natura kaitsealade võrgustikku.

# data[].attributes.location_name
Käsmu matkarada, Laane tee, Käsmu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Poolsaarel tiirlevad matkarajad, millest 10 kilomeetrit on otse mere ääres. Neile, kellele meeldivad pikemad jalutuskäigud mere ja metsa piiril.
Käsmu peamised vaatamisväärsused on Rändrahnud Meremunk ja Metsamunk Palganeeme jalamil, sangleppade rivi piki kõrgvee piiri, imelised nimelised rannalõigud: Ristikivirand, Väheliivu, Suureliivu, Tiirneem, Käsmu järv, Järvekael, Kapteniküla, kalmistu, kabel.
Käsmu matkarajal olev rada teeb poolsaarele ringi peale tutvustades 1500 aastat tagasi merest eraldunud Käsmu järve ja poolsaare värvikat loodust.
Käsmu on Eesti üks ilusamaid mereäärseid külasid, küla meresõiduajalooga saad tutvuda Käsmu meremuuseumis.

# data[].attributes.location_name
Alutaguse rahvuspark – Eesti noorim rahvuspark, Iisaku, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Alutaguse Rahvuspark asub Ida-Virumaal ja on Eesti suurim rahvuspark, kaitseala ja mitmekesise loodusega koht. Seal on rohkelt matka- ja õpperadasid, millest üks tuntumaid on Kivirähkla õpperada. Sellel rajal saab tutvuda Alutaguse metsade ja rabade taimede ning loomadega. Lisaks on rahvuspargis mitmeid vaatetorne, kust saab nautida kaunist vaadet Alutaguse metsadele, rabadele ja järvedele. Alutaguse Rahvuspargis on mitmeid haruldasi loomi, näiteks ilves, hunt, karu, piiritaja, naarits ja kopraonu. Lisaks on rahvuspargis mitmeid liike, kes on ainult selles piirkonnas leitud, nagu näiteks Alutaguse teeleheleht.

# data[].attributes.body
Kauksi rand on populaarne rannakoht Ida-Virumaal Peipsi järve kaldal. Seal on puhas liivarand ja lai avamerevaade ning saab tegeleda erinevate veespordialadega. Seal elavad erinevad loomaliigid, nagu kährik, rebane, metssiga ja metskits ning erinevad linnuliigid, sealhulgas ka rändlinnud, kes peatuvad seal oma pika rände ajal. Kauksi rand on ka ajalooliselt oluline koht. Seal asus kunagi kaubasadam, kus Peipsi järvel liikunud laevad peatusid ja kaupu vahetasid. Seal on mitmeid puhkealasid, kus saab nautida kaunist loodust ja teha piknikku. Kauksi rand on kindlasti külastamist väärt ning pakub avastamisrõõmu nii loodus- kui ka ajaloohuvilistele.

# data[].attributes.body
Viitna rajal jalutades saab nautida imelisi vaateid "Järvemäe" harjalt - oosilt ja küürult, järvele ja metsale. Rada asub Narva maanteele väga lähedal ja on hästi ligipääsetav isegi ühistranspordiga. See 7-kilomeetrine õpperada läbib vaheldusrikast maastikku, mis algab Viitna Pikkjärve põhjakaldalt ja viib kõigi kolme järveni ning tutvustab jääaegseid pinnavorme, nende kujunemist ja seal kasvavaid metsakooslusi. Õppeteel on 27 huvipunkti. Rajad on tähistatud puudel valgete markeritega, mille vahel on rohelised triibud. Kui pikaks jalutuskäiguks jaksu või aega napib, võib piirduda ühe ringiga ümber Pikkjärve - seega on matka pikkus 2,5 km.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik oli olemas juba enne viimast jääaega. Pandiverele iseloomulik on see, et seal on suur infiltratsioonipiirkond, mis tähendab seda, et seal imbub vesi väga kiiresti maa sisse, mistõttu ei ole seal suuremaid veekogusid aga see-eest suurel hulgal erinevaid veeallikaid. Hea kui mõne soo veel leiab.
Pandivere kõrgustikul ja Kesk-Eesti tasandikul on Eesti parimad mullad, mis on kõrgustiku suurim loodusrikkus, tänu sellele kutsutakse seda ka Eesti viljaaidaks.
Kõrgustiku lõunaosa on põhjaosast metsasem ja rabarohkem, näiteks Emumäe jalamil asuv Peetla raba.
Pandivere piirkonnas toimub ka aega-ajalt karstumist, mis on ilus vaatamisväärsus.

# data[].attributes.location_name
Ontika paekallas, Ontika, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Ontika Pank on geoloogiline objekt Põhja-Eesti pankrannikul, mis koosneb erinevatest kihtidest ja kivimite kooslustest, mis on tekkinud enam kui 500 miljonit aastat tagasi. Ontika Pangal on kaitsealune staatus ning see on populaarne turismiobjekt, kus külastajad saavad nautida kaunist merevaadet ning uurida unikaalset geoloogilist ajalugu. Seal leidub mitmeid erinevaid kivimeid, mis on moodustanud erinevaid kivimikihte ning Ontika Pangal on ka rikas taimestik ja loomastik. Kokkuvõttes on Ontika Pank üks Eesti erilisemaid ja huvitavamaid loodusobjekte, mis pakub nii geoloogilisest kui ka bioloogilisest vaatenurgast palju avastamisrõõmu.

# data[].attributes.body
Linn asutati 1922. aastal ja sai linnaõigused 1946. aastal. Aastatel 1957–1991 kuulus Kiviõli Kohtla-Järve linna koosseisu.
Kiviõli linn on saanud nime Eesti Kiviõli, Teise maailmasõja eelse aktsiaseltsi järgi.
Valda kuuluvad ka Kiviõliga ühinenud Küttejõu ja Varinurme linnaosa.
Kiviõli järgi on nime saanud Kukruse maardla Kiviõli kihistu. Linna territoorium kuulub Lüganuse kihelkonda. Kiviõli tuntuimateks objektideks võib pidada Kiviõli Tuhamägesid, mis on seotud põlevkivitööstusega. Mägede kõrgused on 138 meetrit ja 135 meetrit, need on ühed kõrgeimad kunstlikud mäed Baltikumi regioonis.

# data[].attributes.body
Valaste juga on umbes 30 meetri kõrgune ning on Eesti kui ka Baltimaade kõrgeim juga. Juga ei ole looduslik, sest see saab oma vee Kaasikvälja kuivenduskraavist ehk Valaste ojast, mida kohalikud kutsuvad Suurkraaviks. Lisaks kõrgelt langevale veele on koht märkimisväärne ka nähaolevate geoloogiliste kihistuste poolest. Valaste joa trepistikult ja matkarajalt avaneb hea vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Vaatemängulisem on juga kevaditi ja suurvee ajal. Kaunid vaated avanevad Valastes talvel, kui merelt puhuvad põhjatuuled, mis tekitavad koos veepritsmetega pankrannikul asuvatele puudele jääskulptuure.

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kunda Lamamsmägi on üks Eesti vanimaid asustuspiirkondi. Praegusel ajal näha olev saar keset põldu oli tegelikult kunagi saar keset järve, mis on maastike muutumisel sajandite jooksul ära kadunud. Järv ise on olnud seal elanud inimestele toiduallikaks.
Selle ümbrusest on leitud ka palju erinevaid arheoloogilisi esemeid, näiteks erinevat keraamikat, erinevaid luid ning ka mitmesuguseid kiviesemeid. Kunda leiukohta iseloomustavad arvukad luuesemed (harpuunid, nooleotsad, luukirkad, talvad, naasklid jm.), mistõttu on Kunda kultuuri arheoloogiakirjanduses nimetatud ka luukultuuriks.
Seda küngast on ka nö "kasutatud" peamiselt vanemal kiviajal kui ka nooremal kiviajal, sest sealkandis on ka leitud kammkeraamikat mida too aeg kasutati.

# data[].attributes.location_name
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vihula mõisat mainiti esimene kord 1501. aastal, mil ta kuulus von Loedede perekonnale. 17-18 sajand oli mõis von Helffreichide käes, kes ehitasid välja mõisasudame barokkistiilis. Sellest ajast pärinevad kõrvalhäärber ja peahoone vanimad osad. 1810. aastal omandasid mõisa von Schubertid, kelle kätte jäi mõis kuni 1939. aasta ümberasumiseni, Von Schubertid laiendasid mõisahoonet mitu korda. Neorenessanskuju sai hoone 1880ndatel aastatel arhitekt Friedrich Modi projekti järgi. Vihula mõisas asub ka viinamuuseum, see tehti endisesse viinavabriku hoonesse, mida kirjalikud allikad mainivad esimest korda 1800 aasta paiku. Viinamuuseum jutustab piirituse ja viinatootmise ajaloost, ning viinatootmise arengust.

# data[].attributes.body
Simuna meteoriidikraater asub Orguse külas, Simuna lähedal Lääne-Virumaal. Kraatri läbimõõt on 8,5 meetrit ja sügavus 1,9 meetrit, mis teeb sellest Eesti 6. suurima teadaoleva meteoriidikraatri. Kraater tekkis 1. juunil 1937, kui üks osa plahvatanud boliidist kukkus maapinnale. Seega on tegemist väga noore kraatriga.

Simuna meteoriidikraater on üks vaatamisväärsus, mida tasub külastada. Geoloogid on arvamusel, et 8,5m läbimõõduga kraatri kujundas umbes ämbrisuurune metallikamakas. Kraater on üks vähestest maailmas, mille tekke tunnistajaks võinuks olla inimene. Kraatri ringvall on vähe märgatav.

# data[].attributes.body
Emumägi on Põhja-Eesti kõrgeim looduslik tipp, mille suhteline kõrgus on 79 ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Emumägi asub Pandivere kõrgustiku lõunaserval, Lääne-Virumaa Väike-Maarja vallas Emumäe külast 2 km kirdes. Emumäel asub 21,5 meetrine puidust vaatetorn, mille 115 astet viivad 21,5 meetri kõrgusele maapinnast ja tipust näeb selge ilmaga kahe-kolmekümne kilomeetri kaugusele.

Lisaks vaatetornile on Emumäel veel turismiinfopunkt, kaks madalseiklusrada, matkarajad, lõkkeplatsid ja telkimisvõimalused. Emumäe vabaaja maastikupark on avatud aastaringselt ja külastamine on tasuline.

Emumägi on kaetud metsaga, mis muudab selle eriti ilusaks kevadel ja sügisel, kui loodus on oma kõige värvilisem.

# data[].attributes.location_name
Viru-Jaagupi kirik, Kesk, Viru-Jaagupi, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Viru-Jaagupi kirikul on palju sarnasusi, kui võrrelda neid samal ajal ehitatud Tallinna kirikutega. Vähemalt neli korda (1453, 1473, 1482, 1504) on ordumeistrid Jaagupi kirikule maid kinkinud.Septembris 1703 rüüstasid venelased kahe päevaga kogu Viru-Jaagupi kihelkonn, millest ei jäänud kirikumõisast üle mitte lautagi ega aiateivast ning kirik süüdati seestpoolt, aga tuli kustus iseenesest. Tuld tehti ka võlvide peal, kuid Jumala hoidmisel kustus seegi ja nii jäi kiriku katus alles. Lõhkuda suudeti käärkamber, altar ja kiriku aknad. Kirikus tegutses ka Viru-Jaakobi kogudus mis tegutses ka Nurksel, Roelas , Väike-Maarjas ning Kehalas.

# data[].attributes.location_name
Kunda Tsemendimuuseum, Jaama, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kunda tsemendimuuseum on muuseum, mis asub endise Kunda tsemendivabriku kontorihoones. Muuseumis on võimalik tutvuda tsemendi leiutamise ja kasutusele võtmise looga, tsemendi tootmisprotsessiga ja Kunda tsemendivabriku ajalooga. Muuseumi ekspositsioonid on interaktiivsed ja huvitavad, mis muudab külastuse veelgi meeldivamaks. Kunda tsemendivabrik oli esimene tsemendivabrik Eestis, mis alustas tsemendi tootmist 1870. aastal. Kunda tsemendivabrik oli ka esimene tsemendivabrik maailmas, mis hakkas kasutama elektrit tsemendi tootmisel. Muuseumis on võimalik näha ka tsemendi tootmiseks kasutatud seadmeid ja masinaid.

# data[].attributes.body
Sagadi mõis on ajalooline mõis, mis asub Lahemaa Rahvuspargis. Mõisa ajalugu ulatub rohkem kui 500 aastat tagasi. Mõisat on läbi aegade omanud mitmed erinevad Balti-Saksa perekonnad. Rokokoo-stiilis häärber ehitati aastatel 1749-1753. Häärberi plaanid on tänapäevani säilinud.

Sagadi mõis on muutunud turismi- ja loodus- ning kultuurihariduse keskuseks. Kompleks on erakordne oma ühtsuse poolest, sealhulgas palju kõrvalhooneid koos parandatud teede, parkide ja tiikidega.

Sagadi mõisa kõrvalhoonetest on kõige huvitavamad kõrtsihoone ja tõllakuur. Kõrtsihoone on ehitatud 19. sajandi alguses ja on nüüd muuseum. Tõllakuuris on väljapanek vanadest hobusõidukitest.

# data[].attributes.body
Võsu rand asub Lahemaa rahvuspargis ja on üks populaarsemaid liivarandu piirkonna puhkajate seas. Rannal on oma vetelpäästjad, riietusruumid, tualett ja dušš. Energilised päevitajad saavad mängida erinevaid pallimänge või treenida õues asuvas jõusaalis. Lapsed saavad kiikuda ja mängida lähedal asuval mänguväljakul. Võsu on olnud tuntud puhkusekoht peaaegu 150 aastat. 19. sajandi lõpus kujunes Võsu lemmikpaigaks puhkajatele - valge liivarand, puhas mereõhk, rahulik männimets ja võluvad päikeseloojangud meelitavad külastajaid Võsule tänaseni. Kaks suurt poolsaart kaitsevad hobuserauakujulist Käsmu lahte avamere eest, muutes selle ujumiseks ja päevitamiseks turvaliseks kohaks.

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere ajaloolise nime järgi (Tarvanpea) valmis linna 700. sünnipäevaks tarva kuju. Kuju autor on Tauno Kangro. Pronksist skulptuur on 7,1 meetrit pikk ja 5 meetrit kõrge.

Tarvas on ka sümbol rakveres, mida kasutab oma maskottina BC Rakvere Tarvas.

Tarvast tuntakse ka ürgveise nime all loomaliigina, kellest on välja arenenud tänapäevane veis keda me praegu kõik teame. Viimane isend elas Poola alal ja suri aastal 1627.
Eesti alal on elanud palju erinevaid lehmalisi, nii ürgveist kui ka piisonid tänu millele saame kutsuda ka piisoneid tarvaks.
Ta oli lihaseline, sirge selja, võimsa kaela, kõrgele tõstetud pea ning pikkade teravate heledate sarvedega

# data[].attributes.location_name
Struve geoteetilise kaare punkt, Võivere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Võivere tuulik on ainus Võivere mõisa säilinud hoone, mis on ümberehitatud külastuskeskuseks ning mis räägib UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud Struve geodeetilisest kaarest ning sellest, kuidas see maailma teadusajalugu muutnud töö on seotud Eesti ja Võivere tuulikuga. 1827. aastal mõõdeti Friedrich Georg Wilhelm Struve juhendamisel Simuna-Võivere baasijoon. Baasijoone otspunkt Võiveres on tähistatud paekivist laotud vundamendiga. Simuna-Võivere baasijoone mõõtmine on osa aastatel 1816-1855 teostatud meridiaanikaare mõõtmisest, mille eesmärgiks oli Maa suuruse ja kuju teadasaamine.

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Eesti õpetajate autähis on ausammas, mis püstitati Haljalasse Eesti õpetajatele. Haljala Gümnaasium algatas mõtte püstitada Haljalasse ausammas Eesti õpetajatele 2009. aasta kevadel. Autähise kavandi autor on skulptor Tauno Kangro. Autähis avati 2010. aasta 3. juunil.

Eesti õpetajate autähis on pühendatud Eesti õpetajatele ja nende tööle. Autähis on mõeldud austusavaldusena kõigile Eesti õpetajatele, kes on panustanud Eesti haridusse. Autähis on ka mälestusmärk neile õpetajatele, kes on oma elu jooksul andnud oma panuse Eesti haridusse.

Autähis on valmistatud pronksist ja selle kõrgus on 3,5 meetrit. Autähise kavandi autor on skulptor Tauno Kangro. Autähis avati 2010. aasta 3. juunil.