# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I de følgende afsnit får du først baggrunden for, hvad COP er, og hvorfor den blev etableret. Hvis du kun vil have overblikket over COP27, kan du springe ned til afsnittet Resultaterne af COP27.

Hvad er COP27?

COP er en engelsk forkortelse for Conference of the Parties og er en årlig klimakonference arrangeret af FN. De fleste af verdens lande deltager i den årlige konference.

Årets klimakonference har netop fundet sted fra den 6. til den 20. november i Sharm el-Sheikh i Ægypten, og det var den 27. udgave af konferencen - heraf navnet COP27.

Hvorfor blev konferencen etableret?

I 1979 afholdes den første globale klimakonference, og i 1988 etableres The Intergovernmental Panel on Climate Change ( IPCC), der får til formål at forske i klimaforandringerne og konsekvenserne af dem.

I 1990 udgiver IPCC deres første rapport og anbefaler, at der bliver udarbejdet en global traktat om bekæmpelse af klimaforandringerne.

I 1992 bliver der oprettet en international traktat, De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (på engelsk: United Nations Framework Convention on Climate Change), som en række lande tilslutter sig. Formålet med FN-konventionen er at sætte nogle rammer for bekæmpelse af klimaforandringerne og stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur, og det er landene i konventionen, der mødes til klimakonferencerne - COP.

I 1997 under COP3 vedtager FN-konventionen en juridisk bindende protokol, den såkaldte Kyoto Protokol, der binder de udviklede lande i konventionen til en række mål for reduceringen af drivshusgasser.

Der er nu 198 lande med i den internationale FN-konvention og 192, der har forpligtet sig til Kyoto-protokollen.

Parisaftalen

I 2015 vedtog FN-konventionen Parisaftalen ( The Paris Agreement). Den hedder sådan, fordi den blev vedtaget under COP21, som fandt sted i Paris.

Parisaftalens formål er todelt. Det primære formål er at intensivere den globale indsats for - og investeringerne i - at sikre en bæredygtig fremtid for hele verden. Aftalens mål er at begrænse den globale temperaturstigning til 1,5° C over det førindustrielle niveau, men som minimum at begrænse det til en stigning på 2° C. Det mål skal nås ved at sikre, at vi har en klimaneutral verden i 2050 - et mål der også er kendt som Net Zero.

Derudover er der også et mål med aftalen om at styrke landenes evne til at håndtere konsekvenserne af klimaforandringerne.

Siden Parisaftalen blev indgået, har målet med de årlige klimakonferencer været at arbejde på at nå aftalens mål og følge op på, hvad de forskellige lande gør for at nå dem.

På agendaen for COP27 i Ægypten

Den 27. COP blev døbt implementerings-COP'en af værtslandet, Ægypten, fordi målet med den var at sørge for, at tidligere løfter fra de forskellige lande rent faktisk blev ført ud i livet. Derfor var der også fokus på at få en status på, hvordan landene hver især arbejder på at reducere deres udledning af drivhusgasser.

Derudover var der stor begejstring, da loss and damage for første gang blev sat på den formelle agenda for årets konference. Mere om det i næste afsnit.

Der blev også fulgt op på metanaftalen indgået under COP26. Resultatet af det kan du også læse mere om i næste afsnit.

Resultaterne af COP27

Efter to ugers arbejde sluttede COP27 tidligt søndag morgen den 20. november, efter landenes repræsentanter havde arbejdet videre på den endelige aftale hele natten. Aftalen fik en blandet modtagelse af de forskellige parter. Her er de vigtigste punkter.

På den positive side

Loss and damage: Siden COP blev etableret, har et af hovedemnerne været anerkendelsen af, at de udviklede lande er ansvarlige for langt størstedelen af den globale udledning af drivhusgasser, og at de derfor må reducere deres udledning væsentligt mere end udviklingslandene og samtidig bidrage til at finansiere udviklingslandenes klimabekæmpelse og -tilpasning.

Et af de største emner under årets COP har været loss and damage - altså hvordan de udviklede lande bør kompensere fattigere udviklingslande for de konsekvenser, klimaforandringerne har haft for dem. Aftalen om at etablere en fond med netop dette formål blev derfor af mange - og særligt de fattigere lande og små ø-stater - set som det bedste resultat af COP27.

Hvor midlerne til fonden så skal komme fra, er en anden sag. Man har nemlig endnu ikke besluttet præcis, hvornår og hvorfra pengene skal komme. "Show me the money" har derfor under COP'en været en catchphrase for de mere klimasårbare lande, der vil se, at ressourcer rent faktisk bliver tilført fonden, før de betragter det som en succes.
Danmark var imidlertid det første land til allerede inden COP'en at meddele, at de vil bidrage med 100 millioner danske kroner til de områder, der har lidt mest skade forårsaget af klimaforandringerne.

Grunden til, at etableringen af en loss and damage-fond blev modtaget med en vis skepsis, er, at rige lande gentagne gange har undladt at leve op til deres løfte om til og med 2025 årligt at give 100 mia. dollars tilsammen til fattigere lande - på trods af at selv dette mål anses for værende ganske utilstrækkeligt.

Klimafinansiering til lande med middel indkomst: Selvom det ikke er et resultat af COP27, er det også værd at nævne, at der sideløbende med COP'en har været G20-møde på Bali. På FN's klimakonferencer har der primært været fokus på de rige og fattige lande, mens der på G20 også kom fokus på lande med middel indkomst. Det betyder, at lande som Vietnam, Indonesien og Sydafrika også har fået tildelt flere midler - i form af donationer fra bl.a. EU og USA - til at skifte væk fra kulkraft til mere bæredygtige energiformer.

Flere lande forpligter sig til aftale om metangas: CO ₂ fylder meget i dialogen om klimaforandringer. Ikke desto mindre er metangas en af de mest potente drivhusgasser, og faktisk er dets klimapåvirkning 34 gange større end CO ₂ 's påvirkning over en periode på 100 år. Det er derfor afgørende, at den globale udledning af metangas også reduceres.

Under sidste års COP blev der indgået en officiel global aftale om at reducere udledningen af metan med 30 % inden udgangen af dette årti. Før COP27 havde mere end 120 lande forpligtet sig til at nå dette mål. Antallet er nu oppe på 150. Selv Kina, som dog ikke har forpligtet sig til aftalen, har meddelt, at de arbejder på en plan for reducering af udledningen af metangas.

Kina og USA genoptager samarbejdet om klima: John Kerry, som er USA's klimarepræsentant, og Xie Zhenhua, som er Kinas klimarepræsentant, meddelte i slutningen af COP27, at de formelt genoptager samarbejdet om klima. Et samarbejde, der blev afbrudt, efter formanden for Repræsentanternes Hus i USA besøgte Taiwan, som Kina er i konflikt med, da de mener, at øen hører under kinesisk suverænitet.

På den negative side

Den endelige aftale beskytter olierige lande: Olierige lande blev af mange set som den primære forhindring for en mere ambitiøs COP-aftale. De argumenterer for, at olie og gas er essentielle for at skabe en gnidningsfri overgang til grøn energi.

Ingen løfter om at reducere alle fossile brændstoffer: Flere parter - herunder Indien og EU - har opfordret til, at ambitionerne fra COP26 om at nedfase CO ₂ burde hæves til at inkludere alle fossile brændstoffer. Selvom det ikke lykkedes at lave en global aftale herom, er der dog nu omkring 80 lande, der støtter op om en sådan aftale, som bl.a. EU vil arbejde videre på at få opbakning til inden næste års COP.

Ingen aftale om at den globale udledning af drivhusgasser skal toppe i 2025: Grundet pres fra adskillige lande - bl.a. de olierige lande - blev en sådan aftale udeladt fra den endelige aftale til stor utilfredshed for flere parter, bl.a. Alok Sharma der var formand for COP26 i Glasgow. Ifølge IPCC er det ellers helt afgørende for at nå Parisaftalens mål, og de næste år bliver således kritiske.

Utilfredshed fra EU-Kommissionens klimachef: EU-Kommissionens klimachef, Frans Timmermans, havde svært ved at acceptere de to ovenstående punkter. Han havde endda truet med at forlade konferencen, hvis ikke ambitionerne for emissionsreducering blev løftet. Timmermans var ikke tilfreds med den endelige aftale og udtalte, at den ikke bringer os tættere på at leve op til Parisaftalen.

Fortsat vage regler for kulstofmarkedet: Det er muligt for lande og virksomheder at betale for retten til at udlede en vis mængde CO ₂ ved at sikre, at den samme mængde CO ₂ - som ellers ville blive udledt andet sted i verden - ikke bliver udledt. Der har imidlertid været mange beskyldninger om, at denne ordning er blevet brugt som greenwashing, da der bl.a. i mange tilfælde er blevet betalt for CO ₂-reduceringer, der alligevel ville ske. Reglerne blev derfor revideret på årets klimakonference, men eksperter advarer om, at reglerne stadig ikke er strikse nok.

Hvor er vi så nu?

Tidligere i år publicerede IPCC endnu en statusrapport om klimaforandringerne. I sin tale om rapporten udtalte danske Inger Andersen - som er generaldirektør for FN's Environment Programme - at som tingene står nu, er vi på vej mod en temperaturstigning tæt på 3 grader og altså langt over Parisaftalens mål om 1,5-2° C.

Manglen på ambitioner i COP27-aftalen kan således være medvirkende til, at vi ikke når Parisaftalens mål om Net Zero og en temperaturstigning begrænset til 1,5° C. Der mangler fortsat mere handling bag alle de løfter, de forskellige lande har aflagt, og det skal blive spændende at se, om næste års konference kan bringe håbet om at nå Parisaftalens mål tilbage.

Lad os runde denne artikel af med et spørgsmål stillet af 10-årige Nakeeyat Dramani fra Ghana - Youth Ambassador for the Climate Vulnerable Forum - i sin tale på årets COP: "If all of you were to be young people like me, wouldn't you have already agreed to do what is needed to save our planet?"

# data[].attributes.attachment_link.title
COP27 - få overblik over de vigtigste resultater | Hemonto Insights

# data[].attributes.attachment_link.description
I de følgende afsnit får du først baggrunden for, hvad COP er, og hvorfor den blev etableret. Hvis du kun vil have overblikket over COP27, kan du springe ned til afsnittet Resultaterne af COP27 . COP er en engelsk forkortelse for Conference of the Parties og er en årlig klimakonference arrangeret af FN.

# data[].attributes.body
1. Hvor mange klimaflygtninge vil der være i 2050 hvor påvirkning. Stor påvirkning som det vi har set i Tyrkiet for nogle år siden.
2. Flygtninge over ægerhavet, Grækenland og tyrkiet
3. Hvad vil der ske hvis vi tager imod klimaflygtninge som en af de første. Venstre og Alternativet

# data[].attributes.body
Vi er meget optaget af den internationale politiske klimakrisedebat. Klimakrisen forsager mange politiske problemer. Hvilke politiske forhandlinger og aftaler kan man lave der mindsker de økonomiske problemer og dermed mindsker antallet af klimaflygtninge?

# data[].attributes.body
Hvorfor kommer der klimaflygtninge?
De fleste flygter på grund af storme og oversvømmelser.

Det er en blanding af naturkatastrofer, oversvømmelser og storme gør at folk må flytte tørke gør at de ikke kan lave mad.
Så er klimaflygtninge også fattige.

# data[].attributes.body
relevant, stor debat klimaflygtninge flygtninge generalt

# data[].attributes.body
Hvordan har økonomien en påvirkning på klimaflygtninge?
Hvis man selv er fattig eller hvis staten i ens land er fattigt så er der støre chance for at der kommer klimaflygtninge da arbejdsevnen falder fordi folk mister deres hjem eller arbejde grundet klimaforandringerne og så kan staten ikke hjælpe dig fordi staten er for fattig.

# data[].attributes.body
Hvilke lande tager klimaflygtninge til?
Deres andet land+andre lande
If governments take modest action to reduce climate emissions, about 680,000 climate migrants might move from Central America and Mexico to the United States between now and 2050. If emissions continue unabated, leading to more extreme warming, that number jumps to more than a million people.
Størstedelen af klimaflygtninge er internt fordrevne, det vil sige, at de er på flugt i deres eget land
Hvor kommer klimaflygtninge fra?
Kig på kortet

# data[].attributes.body
Er verden klar til at tage imod enorme mængder klimaflygtninge?

# data[].attributes.body
Til konklusion har vi så fundet ud af at klimaflygtninge er noget der er meget vigtigt at fokusere på da vi ikke engang anerkender klimaflygtninge endnu, og det er noget hele fn bliver nødt til at lave aftaler og forhandlinger om ellers vil klimaflygtninge komme til at have en meget stor betydning ude i fremtiden og nøglen til at bremse antallet af klimaflygtninge er at lavve økonomiske aftaler og overholde paris aftalen.

# data[].attributes.headline
Hvilke forhandlinger og aftaler kan man lave der mindsker de økonomiske problemer og dermed mindsker antallet af klimaflygtninge?

# data[].attributes.subject
Hvilke forhandlinger og aftaler kan man lave der mindsker de økonomiske problemer og dermed mindsker antallet af klimaflygtninge?

# data[].attributes.body
give økonomisk støtte til de mest udsatte lande så de kan forebygge nogle af de værste konsekvenser af klimaforandringerne. En orgination kan være inde over som fn især i ikke demokratiske lande, i demokratiske lande som Indien kan ambassader være inde over eller så kan staten få pengene til det præcise formål slevom der skal nok være nogen inde over kan også være fn.
Parisaftale ligende

# data[].attributes.body
Overholder medlemslandene Paris-aftalen og kan de overhovedet nå at overholde den?
Hvad er Paris-aftalen:
Parisaftalen er en international aftale inden for FN’s klimakonvention UNFCCC, som drejer sig om begrænsning af udledning af drivhusgasser gennem grøn omstilling, klimatilpasning og finansiering heraf. Aftalen blev indgået på COP21-klimakonferencen i Paris i december 2015, og den træder i kraft i 2020.[1][2] 195 lande underskrev aftalen, som pr november 2017 er ratificeret af 171 lande.[3]Aftalen forpligter landene til at modvirke den globale opvarmning ved at holde den globale temperaturstigning under 2° C i forhold til det førindustrielle niveau, og stræber mod en temperaturstigning på kun 1,5° C.[4]

Ifølge aftalen skal hvert af de deltagende lande opstille, planlægge og overvåge sine egne tiltag mod global opvarmning. Landene kan ikke tvinges til at opstille bestemte mål inden for bestemte tidsfrister,[5] men hvert mål skal overgå tidligere satte mål.

Landene overholder ikke aftalen. i teorien kan landene godt nå at overholde den, men der kommer til at blive for store økonomiske tab så derfor gør de det ikke, udover det så kræver det også at nogen går først men grundet at Kina og USA ikke går først og endda meldte USA sig ud i nogle år så kommer der nok ikke nogen til at gå først.

Det er en af ulemperne ved at sådanne aftaler, en ting er at få lavet en sådan aftale, men de skal også overholde den, men grundet at der ikke er nogen straf for ikke at overholder gør at landene måske ikke kommer til at overholde den og sådan er det i det her tilfælde.

# data[].attributes.body
Hvorfor overholdte man Montreal-protokollen men ikke overholder Paris-aftalen?
Akuthedsfaktor og nemmere at løse montreolprotokollen
videnskab.dk

# data[].attributes.body
Påvirkningen på lokalsamfundet når tusindevis af klimaflygtninge flygter til Dhakas slum?
befolkningstæthed, fattigdom kommer til byen skaber større fattigdom.

# data[].attributes.body
"Menneskeheden fører krig mod naturen”.
FNs generalsekretær

# data[].attributes.body
Kan klimaflygtninge få asyl i Danmark når de bare er klimaflygtninge?
Konventionsstatus: Gives til personer, som har en velbegrundet frygt for at blive forfulgt pga. race, religion, nationalitet, tilhørsforhold til en social gruppe eller politiske anskuelser.

Beskyttelsesstatus: Gives til personer, som i hjemlandet risikerer dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller umenneskelig/nedværdigende behandling eller straf.

Midlertidig beskyttelsesstatus: Gives til en person, når situationen i hjemlandet er særlig alvorlig, og personen risikerer dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller umenneskelig/nedværdigende behandling eller straf.
Kilde: Nyidanmark.dk

Så når man bare er klimaflygtning kan man ikke få asyl i Danmark. Det er også svært at vurdere om man overhovedet er klimaflygtning, fordi hvornår flygter man pga. klimaet.

# data[].attributes.body
Hvad handler flygtningekonventionen om, og bør vi ændrer den så vi kan tage imod klimaflygtninge

Handler kort om at fkygtninge skjal have rettigheder og
beskyttelse,
1967 sidst ændret, bør ændres så vi kan tage mod klimaflygtninger
overholder asyl punkterne

# data[].attributes.body
Hver dag kommer der 2000 nye klimaflygtninge til Dhakas slum.

# data[].attributes.body
Hvordan kan verden tage imod og dele klimaflygtninge imellem sig bedst?
Alle lande skal være enige om at kunne tage imod klimaflygtninge og give dem asyl. Lave en aftale der gør at areal og befolkning skal spille en rolle i hvor mange klimaflygtninge man skal tage imod, men hvis man er fattig eller er et land med mange klimaflygtninge så skal man ikke tage klimaflygtninge, det skal helst være rige lande.

# data[].attributes.body
Hvordan kan man bedre tage imod flygtninge til Europa så Grækenland og Tyrkiet ikke skal tage imod størstedelen af dem?
I 2016 indgik EU-landene en aftale med Tyrkiet om, at landet tilbagetager alle de mennesker, som er kommet ulovligt til Grækenland fra Tyrkiet. EU-landene dækker til gengæld omkostningerne i forbindelse med ordningen. EU har under denne ordning givet Tyrkiet 44,5 mia. kr. til at huse de mennesker, der forsøgte at komme til Europa. Nogle er flygtninge fra Syrien og Afghanistan, der har krav på beskyttelse. Andre søger blot et bedre liv.

# data[].attributes.body
216 millioner mennesker drives på flugt internt i deres eget land inden 2050.

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimaforandringer rammer især mennesker i verdens fattigste og mest klimasårbare lande hårdest og betyder, at mange ikke har andre muligheder end at flygte væk fra deres hjem. Bliv klogere på klimaflygtninge her.

# data[].attributes.body
Skal vi hjælpe ulandene med at få de samme faciliteter som os?

# data[].attributes.body
https://www.information.dk/udland/2011/04/24-aar-forbud-rekordstort-ozonhul-nordpolen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I 1987 besluttede det internationale samfund at forbyde de såkaldte freon- eller CFC-gasser, der havde vist sig at nedbryde det beskyttende ozonlag i atmosfæren. Aftalen, den såkaldte Montreal-protokol, betegnes som en stor succes, fordi det på kort tid faktisk lykkedes at få vedtaget og igangsat den globale afvikling af de farlige stoffer.

I dag, 24 år senere, har forskerne netop registreret en rekordnedbrydning af ozonlaget over de høje nordlige breddegrader.

"Vi oplever lige nu den hidtil største menneskeskabte påvirkning af atmosfæren på den nordlige halvkugle," siger forskningsleder Niels Larsen, Danmarks Meteorologiske Institut (DMI).

Han opfordrer danskerne til at være agtpågivende over for forårssolen, hvis luftlagene med den svage ozonkoncentration bevæger sig ned over Danmark. Ozonlaget beskytter normalt mod solens ultraviolette (uv) stråling, men jo mindre ozon, desto stærkere uv-stråling og dermed større risiko for sundhedsskader som hudkræft.

Sol + klor + isskyer

Den opsigtsvækkende stærke ozonnedbrydning på de nordligste breddegrader netop nu skyldes de samme mekanismer, som længe har kunnet iagttages i luften over Antarktis i syd.

Over Sydpolen opdagede man første gang en kraftig nedbrydning af ozonlaget tilbage i 1984. Ødelæggelsen skyldtes aggressive klor-atomer, der stammede fra CFC-gasser brugt i spraydåser, kølemidler, skumplast med mere. De langtidsholdbare gasser sivede op genem atmosfæren, op til det stratosfæriske ozonlag i 20-50 kilometers højde, hvor klor angreb ozon-molekyler og ødelagde dem.

Det såkaldte ozon-hul blev et årligt tilbagevendende fænomen i det antarktiske forår fra september til november, hvor kombinationen af tiltagende sollys og klor bundet til skyer af iskrystaller befordrede ozonnedbrydningen. Når solen fik isskyerne til at tø bort, stoppede nedbrydningen, og ozonhullet lukkede sig blot for at vende tilbage det følgende forår.

Vinter og forår er typisk koldere over Antarktis end over Arktis, og man har ikke hidtil set så alvorlig ozonnedbrydning på de nordligste breddegrader. Men gennem marts måned har såvel DMI som europæiske og amerikanske forskere målt en hidtil uset kraftig ozonnedbrydningen over Arktis.

"Vi er på randen af et arktisk ozonhul," advarede midt i marts klimaforsker Markus Rex fra det tyske Alfred Wegener institut for polar- og havforskning, og i går vendte instituttet tilbage med budskabet fra Rex om, at "et så massivt tab af ozon er aldrig før forekommet på den nordlige halvkugle."

Ifølge Niels Larsen fra Danmarks Klimacenter på DMI måles der i øjeblikket en 40 procent nedbrydning af ozonlaget over de arktiske områder.

Forværret af klimaet

Niels Larsen forklarer, at den massive ozononnedbrydning så mange år efter CFC-forbuddet skyldes en kombination af de langlivede klorgasser og de menneskeskabte klimaforandringer.

Normalt opfattes problemet med ozonlaget og problemet med klimaforandringer som to adskilte fænomener forårsaget af to forskellige menneskeskabte påvirkninger: henholdsvis CFC-gasser og drivhusgasser som CO2.

Men nu spiller de to fænomener sammen.

"Drivhusgasser som CO2 opvarmer den nederste del af atmosfæren ved at fastholde varmen nede ved jorden. Det har imidlertid den samtidige virkning, at den højtliggende stratosfære modtager mindre varme og bliver afkølet. Og lavere temperaturer i den arktiske stratosfære fører til større ozonnedbrydning, fordi der ved lave temperaturer dannes disse skyer med iskrystaller, hvor klor stammende fra CFC kommer på en form, så det kan nedbryde ozon," siger Niels Larsen.

"Hvert fjerde-femte år har vi en sådan kold vinter i luften over Nordpolsområdet, og tendensen synes at være, at disse kolde vintre bliver koldere. Så vi har altså Montreal-protokollen, der forbedrer situationen hvad angår ozonnedbrydning, men vi har samtidig klimaforandringerne, der forværrer den. Og der vil gå mange år, før Montreal-protokollen har fået bragt klorkoncentrationerne så langt ned, at problemet ikke er der længere."

Det tager således 50-100 år for de øvre luftlag at blive renset for CFC-klor. Ifølge Markus Rex er stratosfærens indhold indtil nu kun faldet med fem procent i forhold til toppunktet i årene efter Montreal-protokollens vedtagelse.

"Ozonnedbrydning på grund af CFC-gasser vil først være et overstået kapitel mod slutningen af århundredet," vurderer han.

Hold øje med solen

"Jeg tror, vi nu har nået maksimal nedbrydning for dette forår," siger Niels Larsen.

Forårssolen, der har gjort nedbrydningen mulig, vil snart være så stærk, at isskyerne forsvinder og procesen derfor går i stå.

"Men der vil svæve ozonfattig luft rundt over de arktiske områder, og der vil gå nogen tid, før det er blandet op med ozonrig luft fra lavere breddegrader. Luftmassen med ringe ozon kan muligvis drive hen over et område som Danmark og bevirke en forøget uv-stråling. Det kan heller ikke udelukkes, at den gradvise opblanding af den ozonfattige luft med mere almindelig luft giver et lidt tyndere ozonlag over Danmark til sommer," siger DMI-forskeren.

Ifølge Alfred-Wegener-instituttet har den ozonfattige arktiske luft de seneste dage bevæget sig sydpå og nået det sydlige Finland, hvor niveauet for uv-stråling har være forhøjet. Luftmassen forventes nu at bevæge sig mod Rusland, men skiftende vinde vil kunne gøre andre områder udsatte. Ifølge det tyske institut vil personer med følsom hud kunne blive solbrændte eller solskoldede efter bare nogle minutter i den skarpe sol.

Niels Larsen opfordrer til, at man følger DMI's daglige solvarsling, hvor niveauet for uv-stråling i Danmark kan aflæses. I går var uv-indekset på en overskyet dag 0,8. Ved et uv-indeks over 3 bør man ifølge DMI begynde at passe på solen.

# data[].attributes.attachment_link.title
24 år efter forbud: Rekordstort ozonhul over Nordpolen

# data[].attributes.attachment_link.description
I 1987 besluttede det internationale samfund at forbyde de såkaldte freon- eller CFC-gasser, der havde vist sig at nedbryde det beskyttende ozonlag i atmosfæren. Aftalen, den såkaldte Montreal-protokol, betegnes som en stor succes, fordi det på kort tid faktisk lykkedes at få vedtaget og igangsat den globale afvikling af de farlige stoffer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inden århundredets udgang anslås det af FN's klimapanel IPCC, at 200 millioner mennesker - primært lokaliseret i udviklingslandene - vil blive drevet på flugt som konsekvens af klimaforandringernes ødelæggende virkninger. Når de stadig værre tørker og katastrofale oversvømmelser forværres i udviklingslandene, vil vi blot se endnu flere klimaflygtninge på flugt til lande, som ikke bliver berørt i samme omfang.

Med klimaflygtninges hastige indtog er det tid til at kigge på de stramme krav på flygtningeområdet og omkalfatre flygtningebegrebet til fordel for klimaflygtningene og indskrive dem i Flygtningekonventionen.

Flygtninge er i Flygtningekonventionen defineret som mennesker, der risikerer forfølgelse i deres hjemland som følge af eksempelvis religion, nationalitet, krig eller politiske holdninger. Flygtningekonventionen, som blev ratificeret af Danmark i 1952, og er forblevet identisk siden 1951, indtænker ikke mennesker drevet på flugt af klimakatastrofer. Det betyder, at Danmark er i sin gode ret til at give afslag på asyl til klimaflygtninge, hvilket hverken er retfærdigt eller i takt med samfundsudviklingen.

Klimaflygtningene rykker ved vores generiske forståelse af en flygtning, eftersom Danmark og andre industrialiserede lande netop er hovedansvarlige for, at mennesker bliver drevet på flugt af klimakatastrofer. De rigeste ti procent af verdens befolkning er ansvarlige for knap halvdelen af alle verdens udledninger, hvor Danmark er et af de lande, der udleder allermest CO₂ per borger, når man medregner den udledning, som vores forbrug medfører uden for Danmarks grænser.

Det er kun retfærdigt, at de industrialiserede lande forpligter sig til at løse tilstrømningen af klimaflygtninge. I kraft af Danmarks enorme klimaaftryk bør vi åbne grænserne for så mange klimaflygtninge som muligt, og som minimum tildele dem et tilflugtssted i Danmark for at beskytte dem, som er hårdest ramt af vores tårnhøje CO₂-udledninger.

Klimaflygtninge bør få tildelt rettigheder og beskyttelse i en omskrevet Flygtningekonvention for at rette op på de skader, som vi i de industrialiserede lande har påført dem. Det er derfor vigtigt at handle hurtigt, inden klimaflygtningenes indtog for alvor accelererer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Klimaflygtninge skal have bedre beskyttelse. Skriv dem ind i Flygtningekonventionen

# data[].attributes.attachment_link.description
Inden århundredets udgang anslås det af FN's klimapanel IPCC, at 200 millioner mennesker - primært lokaliseret i udviklingslandene - vil blive drevet på flugt som konsekvens af klimaforandringernes ødelæggende virkninger. Når de stadig værre tørker og katastrofale oversvømmelser forværres i udviklingslandene, vil vi blot se endnu flere klimaflygtninge på flugt til lande, som ikke bliver berørt i samme omfang.

# data[].attributes.body
https://www.information.dk/udland/2017/10/klimaflygtninge-udfordring-verden-klar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klimaflygtninge - det er noget, man har i USA. I nord som i syd.

I Alaska skal de små eskimosamfund Newtok og Shismaref opgives og fraflyttes. Kombinationen af mindre is, stigende have, voldsommere storme og smeltende permafrost gør det umuligt at opretholde de to beboelser ved kysten med tilsammen 1.000 beboere.

Kysten eroderes, oversvømmelser er hyppige, jordbunden er blevet blød, og huse er begyndt at vælte. Begge samfund skal fraflyttes hurtigst muligt - det største problem synes at være økonomisk opbakning fra de føderale myndigheder til etablering af nye bysamfund på sikker grund. I alt 12 små arktiske samfund i Alaska ventes at lide samme skæbne over en årrække.

I Louisiana, ud til Den Mexicanske Golf, er det lille lavtliggende øsamfund Isle de Jean Charles ved at forsvinde i havet. Også her er det havenes stigning, kraftigere storme fra Golfen samt mere nedbør, der undergraver samfundets eksistensmulighed.

Værre bliver det hele af, at regionens intense olie- og gasproduktion har været ledsaget af intens kanal- og digeetablering, som har forstyrret den naturlige sedimenteringsproces, der tidligere har fornyet kystområderne i det lavtliggende landskab.

Mange er allerede flyttet af egen drift, men inden for få år skal de tilbageværende ca. 85 beboere forlade Isle de Jean Charles og rykke til en lokalitet længere inde i landet, som endnu ikke er endeligt defineret.

"Hvad man ser af øen nu, er bare skelettet af, hvad den plejede at være," sagde allerede for tre år siden, Chris Brunet, livslang beboer på stedet, til New York Times.

Ironien er, at det lille samfund udgøres af indianere fra Biloxi-Chitimacha-Choctaw-stammen, som engang blev fordrevet hertil af hvide nybyggere, men som formåede at opbygge en bæredygtig tilværelse i det sumpede landskab baseret på fiskeri, fangst og smålandbrug. Nu får den fossile industri og dens klimapåvirkning ram på stammen på dens yderste tilflugtssted.

Nedtælling

Både Newtok, Shismaref og Isle de Jean Charles er omtalt i den rapport, som det videnskabelige tidsskrift The Lancet offentliggjorde i går under titlen , Nedtælling.

Rapporten, præsenteret op til starten på mandag af den næste globale klimaforhandlingsrunde, COP23 i Bonn, er udarbejdet af forskere og eksperter fra 24 internationale organisationer, heriblandt Verdenssundhedsorganisationen WHO, Verdensbanken, University College London og det kinesiske Tsinghua University.

Hovedbudskabet er, at de menneskeskabte og "potentielt irreversible" klimaændringer nu sætter sig tydelige spor på menneskers levevilkår og sundhed og derigennem undergraver økonomien, lokalt som globalt.

Allerede i 2016 førte voldsomme klimabetingede hændelser - oversvømmelser, orkaner, tørke etc. - til skader og tab til en samlet værdi af 129 milliarder dollar - næsten alt sammen i lavindkomstlande uden forsikringer.

Dertil kommer den løbende forandring af levevilkårene.

"Globalt vil mere end én milliard mennesker blive konfronteret med nødvendigheden af at flytte i løbet af de kommende 90 år som konsekvens af stigende have forårsaget af iskappers kollaps, hvis ikke der skrides til nødvendig handling," hedder det.

Det alarmerende høje tal afspejler, at der ved århundredets afslutning vil bo i størrelsesorden én milliard mennesker i kystområder, der ligger mindre end ti meter over havets overflade. Hvis ikke der gribes mere målrettet ind over for den globale opvarming og bygges forsvarsværker langs kysterne, vil disse områder være sårbare over for kombinationen af havstigninger og kraftigere storme.

I dag arbejder New Zealands netop tiltrådte regering på at etablere en ny visumkategori for at kunne tage imod klimaflygtninge, men ellers er klimaflygtninge og deres rettigheder en udfordring, verden endnu ikke har forholdt sig til og lavet aftaler og regler om.

Den hidtil svage indsats for at bremse udledningen af drivhusgasser og global opvarmning betyder, at verden nu ifølge rapporten har kurs mod en temperaturstigning på 2,6-4,8 grader mod slutningen af århundredet. Og opvarmningen er i sig selv en faktor, der vil gøre tilværelsen ubærlig for stadig flere mennesker.

"I perioden 2000 til 2016 er antallet af mennesker, der har været udsat for hedebølger, steget med omkring 125 millioner, med et rekordantal på 175 mio. ramt af hedebølger i 2015."

Ifølge The Lancet vil yderligere en milliard mennesker komme til at opleve hedebølger i 2050.

Arbejdsevnen forsvinder

De forhøjede temperaturer kan ifølge forskergruppen forværre eksisterende helbredsproblemer såsom hjerteproblemer, hjertekarsygdomme samt nyreskader på grund af dehydrering. Dertil vokser risikoen for varmestress og hedeslag, ikke mindst ved udendørs, fysisk arbejde såsom landbrug. Der vil fremover blive stadig flere steder på kloden, hvor det i perioder eller permanent bliver urealistisk at arbejde eller ligefrem leve.

Forskerne vurderer, at der allerede i perioden 2000-16 er sket et markant fald i arbejdskapaciteten i verdens landdistrikter på 5,3 procent.

"I 2016 trak det effektivt mere end 920.000 personer ud af arbejdsstyrken globalt, heraf 418.000 alene i Indien," fastslår rapporten, der understreger, at tallene alene vedrører konsekvenser for landbefolkningen. Hvad hedebølger betyder for arbejdskapacitet og produktivitet i udsatte byområder, er endnu ikke vurderet af Lancet-gruppen.

Forskerne har ikke selv omregnet den reducerede arbejdsproduktivitet til økonomiske tab. Det gjorde imidlertid andre forskere ved United Nations Universitys International Institute for Global Health sidste år i en rapport, der spår et globalt tab i 2030 på over 2.000 milliarder dollar, fordi varmen mange steder gør det umuligt at arbejde eller nedsætter arbejdsintensiteten.

Ifølge denne analyse vil 43 lande komme til at opleve et fald i BNP på grund af faldende arbejdsproduktivitet. Værst ramt vil bl.a. lande i Sydøstasien blive.

Yderligere en analyse, foretaget i 2015 af forskere ved MIT og offentliggjort i tidsskriftet Nature Climate Science, forudser, at mange lokaliteter i de arabiske golfstater fra omkring 2070 vil blive direkte ubeboelige på grund af høje, livstruende temperaturer.

Svækket sundhed

Foruden klimaflygtninge og klimabetinget produktivitetstab vil skaderne ved fortsat global opvarmning ifølge Lancet-forskerne omfatte tiltagende underernæring og mere sygdom.

"Underernæring identificeres som den største sundhedsmæssige konsekvens af klimaændringer i det 21. århundrede. Klimabetingede påvirkninger af afgrødeproduktionen omfatter seks procents fald i de globale hvedeudbytter og 10 procent fald i risudbytter for hver grad, temperaturen stiger," hedder det i rapporten, der oplyser, at antallet af underernærede i de 30 mest udsatte lande er steget fra 398 mio. i 1990 til 422 mio. i 2016.

Dertil vil sundheden blive påvirket af sygdomme som dengue-feber, der allerede er i vækst på grund af de smittebærende mygs spredning med klimaændringerne.

"Med anslået 50-100 millioner dengue-infektioner hvert år vil dette forstærke spredningen af verdens hastigst voksende sygdom," advarer forskerne.

Det samlede billede er en verden med voldsom belastning af økonomien og den sociale stabilitet ved den kombinerede virkning af katastrofale klimahændelser, permanente klimaflygtninge, nedsat arbejdskapacitet, flere sygdomme, reduceret ernæringstilstand og livskraft mange steder på jorden.

Ifølge rapporten er der akut behov for såvel tilpasning til de ændrede vilkår som indgreb for at bremse temperaturstigninger og klimaændringer.

"Vi er kun lige begyndt at mærke konsekvenserne af klimaændringer. Enhver smule modstandskraft, vi i dag måtte tage for givet, vil blive presset til bristepunktet, før vi aner det," siger den ene formand for Lancet-forskerholdet, professor Hugh Montgomery, University College London.

Han og hans kolleger ser faktisk en række grunde til optimisme i de allerseneste års udvikling. Rapporten nævner, at planer for nye kulkraftværker på globalt plan er halveret det seneste år, at der siden 2015 hvert år er føjet mere vedvarende energi til energisystemet end af alle andre energikilder tilsammen, at el produceret med solceller nu er billigere end fossil elektricitet i en stribe lande, og at elbiler er på vej til konkurrencedygtighed med benzinbiler.

"Disse positive eksempler de seneste år må ikke camouflere de farlige konsekvenser af ikke at leve op til Paris-aftalen, den relative passivitet gennem de sidste to årtier, økonomierne og sektorerne der sakker agterud samt de enorme opgaver, der venter, og som gør realisering af Paris-aftalens mål usikker," advarer rapporten.

Stadig langt bagud

Klimamødet COP23, der løber fra 6.-17. november, skal forsøge at tage nye skridt mod opfyldelse af Paris-aftalen fra COP21 i 2015, der satte som mål at bremse den globale opvarmning "et godt stykke under to grader" med en ambition om at standse ved 1,5 grader.

Den formelle vært for COP23 er den lavtliggende stillehavsnation Fiji, men af praktiske grunde holdes mødet i Bonn. Formandskabet fra det klimaudsatte Fiji taler konsekvent og udelukkende om 1,5 grader som den grænse, landene ved fælles indsats bør holde sig under.

COP23 er den første forhandlingsrunde efter Donald Trumps meddelelse om, at USA vil forlade den globale klimaaftale. Formelt kan USA ikke træde ud før 2020 og vil derfor være til stede i Bonn for at "beskytte USA's fortsatte interesser", som det formuleres.

Den amerikanske regerings energistyrelse, Energy Information Agency, præsenterede for nylig en prognose, ifølge hvilken de globale CO2-udledninger fra afbrændingen af fossil energi vil være vokset med 16 pct. i 2040, målt i forhold til 2015-niveauet. Dette er på voldsom kollisionskurs med Paris-målene.

Det samme er meldingen i mandags fra FN's Meteorologiorganisation, WMO, der oplyser, at den globale CO2-koncentration har sat ny rekord i 2016 med 403,3 ppm (parts per million, CO2-molekyler pr. mio. luftmolekyler) og det uanset, at udledningerne de seneste tre år faktisk har været stabile og ikke stigende som følge af den accelererende satsning på grøn energi.

FN's Miljøprogram, UNEP, offentliggjorde i går sin egen tilbagevendende Emission Gap Report, der gør status over, hvor langt verden er fra målet. Her fastslås det, at de nationale løfter om CO2-reduktioner, som landene på frivillig basis har afgivet under Paris-aftalen - de såkaldte NDC'er - "kun dækker omkring en tredjedel af de udledningsreduktioner, der er nødvendige for at bevæge sig ad den mest omkostningseffektive vej mod målet om at blive et godt stykke under to grader."

Dette gab er "alarmerende højt," fastslår UNEP-rapporten og oplyser, at verden med de gældende klimaløfter bevæger sig mod mindst tre graders opvarmning i år 2100. Eller mere, hvis USA dropper den klimaindsats, der blev besluttet under præsident Obama.
Alle seriens artikler ›

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimaflygtninge er en udfordring, verden ikke er klar til

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimaflygtninge - det er noget, man har i USA. I nord som i syd. I Alaska skal de små eskimosamfund Newtok og Shismaref opgives og fraflyttes. Kombinationen af mindre is, stigende have, voldsommere storme og smeltende permafrost gør det umuligt at opretholde de to beboelser ved kysten med tilsammen 1.000 beboere.

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/udland/2018-08-30-18-millioner-klimaflygtninge-kommer-men-endnu-ikke-til-danmark

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
324 er døde, men man leder stadig.

Myndighederne i Indien har fortsat ikke det fulde overblik over det endelige antal omkomne, efter en særlig voldsom monsunregn for under to uger siden medførte de værste oversvømmelser i delstaten Kerala siden 1924.

Den sydlige region, der normalt er kendt for sin produktion af kaffe, te og krydderier, er blot et af de seneste eksempler på en række af steder på kloden, der er blevet ramt af ekstremt uvejr, og de voldsomme vandmasser slog ikke kun ihjel.

En million mennesker er blevet drevet på flugt - tvunget væk fra de hjem, de havde engang.

Denne million indere kan nu tælle sig selv med i statistikken over antallet af verdens klimaflygtninge.

Alene i 2017 blev 18 millioner mennesker fordrevet på grund af ekstremt vejr. Det fremgår af en udførlig opgørelse fra det schweizisk baserede internationale overvågningscenter for fordrevne mennesker, IDMC.

Til sammenligning er der ifølge IDMC "kun" 11,8 millioner fordrevne på grund af konflikt og krig.

På trods af de mange millioner klimaflygtninge skal man ikke regne med at støde på en tørkeramt ugandisk mangofarmer i Sandholmlejren eller en oversvømmelsesflygtende bangladeshisk bybo på et Dansk 3-kursus. Og det er der en simpel årsag til.

Glem asyl på grund af klimaet

Når Danmark giver asyl til flygtninge, sker det blandt andet med hjemmel i FN's Flygtningekonvention - en regelsamling, der i det danske asylsystem giver beskyttelse til folk, der er personligt forfulgt - men ikke til klimaflygtninge.

Ph.d. i asylret ved Aalborg Universitet, Jesper Lindholm, uddyber:

- For at få asyl skal man være forfulgt. Men når det kommer til klimaforandringerne, er det svært at sige, hvem der forfølger. Det er nærmest umuligt at påvise, at en forurenende stat konkret er skyld i den klimaforandring, som vedkommende flygter fra. Eller at personens egen stat ikke beskytter den pågældende imod de negative følger at sådanne klimaforandringer.

Samtidig er klimaflygtninge et meget vidt begreb, som er svært at håndtere rent juridisk, påpeger han:

- Flygtningekonventionen beskytter personer, der eksempelvis forfølges på baggrund af etnicitet, religion eller seksualitet. Det kunne være homoseksuelle. Men klimaflygtninge er et paraplybegreb. Der er folk, der flytter over landegrænser eller internt i eget land, og folk der bliver forflyttet på grund af klimaforandringer.

- Og så er der dem, der flygter på grund af naturkatastrofer, som ikke nødvendigvis har noget med klimaet at gøre, så det er en uklar og broget masse, og det gør det svært at lave om, siger han.

Af samme årsag kan eksperter i Danmark heller ikke utvetydigt sige, om nogle af de 18 millioner klimaflygtninge findes i Danmark. Heller ikke John Nordbo fra NGO'en Care Danmark, der følger udviklingen i antallet af klimaflygtninge.

- Det tror jeg, de gør, men jeg ved det ikke, da man ikke får asyl ved at erklære sig som klimaflygtning. Derfor giver det ikke nogen mening for folk at angive klimaet som årsag til asyl.

- Syrere flygter også på grund af klimaforandringerne

Det er ifølge Care Danmark særligt områder, som i forvejen har de svageste økonomier, de færreste ressourcer, den ringeste infrastruktur og de mindst stabile styreformer, der udfordres af antallet af klimaflygtninge.

Ifølge IDMC's tal var det i 2017 lande som Etiopien, Filippinerne og Somalia, der havde flest klimaflygtninge.

John Nordbo erkender da også, at klimaflygtninge i Danmark ikke er det hotteste emne.

- Men med den tid, der går, før vi får stoppet klimaforandringerne, så vil Danmark også mærke antallet af mennesker, der flygter fra hus og hjem.

Og vi gør det måske allerede. Det er John Nordbos tese.

For klimaet er ifølge ham en medvirkende årsag til de mange syriske flygtninge.

- Klimaforandringer er en konfliktkilde, og forud for Det Arabiske Forår var der en historisk hård tørke i Syrien, der tvang folk fra land til by, og dermed skabte et pres på samfundet, der forstærkede konflikten, siger han.

I flere tilfælde vil det ifølge ham være en strid om ord, hvorvidt man kalder en syrer for klima- eller krigsflygtning.

Første klimaflygtning har fået asyl

Der er regler, og så er der undtagelser.

New Zealand gav det første visum til en klimaflygtning i 2007, da Sigeo Alesana fra Tuvalu med sin familie fik visum, da en domstol konstaterede, at "særligt hans børn var i fare for at blive udsat for fremtidige klimakatastrofer".

New Zealand har fortsat en imødekommende holdning overfor klimaflygtninge. Regeringen arbejder lige nu på et særligt visum til stillehavsøboere, der tvinges til at forlade deres lavtliggende øer, og har meldt ud, at man vil uddele 100 visum årligt til klimaflygtninge.

- Vi er en række nationer, der vil blive dramatisk ramt af klimaforandringerne. Vi har et personligt og nationalt ansvar for at gøre vores del, sagde landets premierminister Jacinda Ardern sidste år.

Alternativet: - Danmark skal gå enegang og anerkende klimaflygtninge

På Christiansborg er man blandt partierne enige om, at klimaflygtninge udgør en udfordring, der kun lader til at blive større i fremtiden.

På tværs af politiske skel erkender man i både Alternativet, Venstre og De Radikale, at udviklingsbistanden skal bidrage til at forebygge antallet af klimaflygtninge med "lokale indsatser". Men derfra ophører enigheden om klimaflygtninge også.

I Alternativet mener ordfører for mennesker på flugt, Josephine Fock, at Danmark bør gå enegang og allerede nu tage imod klimaflygtninge.

- Vi vil arbejde for, at man tager højde for klimaflygtningene i konventionerne, og den vestlige verden er nødt til at tage et ansvar. Det er ikke udviklingslandene, der har skabt miljøkatastroferne. Det er os i Vesten.
Hvis vi skal gå enegang, ville det så ikke få tusinder af eksempelvis bangladeshere til at søge mod Danmark?
- Danmark bør tage imod dem, for vi har et ansvar. Og vi vil gerne vise vejen. Nærområderne kan ikke blive ved med at tage imod flygtningene, og ja, det har vi råd til, siger hun og insisterer på, at klimaflygtningebegrebet skal tages alvorligt.

Venstre: - For svært at definere klimaflygtninge

Venstres udlændingeordfører Markus Knuth er mere forbeholden. Han frygter, at dansk enegang på området vil skabe en uheldig præcedens.

- Vi anerkender ikke klimaflygtninge på niveau med krigsflygtninge, og det skal man passe på med, for så risikerer vi at få en ny bølge af flygtninge, der søger mod Danmark, siger han.

Det er særligt den juridiske gråzone, der gør diskussionen om asyl til klimaflygtninge kompleks ifølge Venstre-ordføreren:

- Det er en meget udefinérbar størrelse og nemmere at vurdere, om man flygter fra krig. Dertil kan Europa heller ikke være opholdssted for folk, der for eksempel lever i tørkeramte områder.

Radikale: - Klimaflygtninge er verdens største problem

Hos De Radikale er klimaflygtninge en politisk prioritet. I hvert fald hvis man spørger partiets udlændingeordfører Sofie Carsten Nielsen.

- Klimaflygtninge er verdens største problem. Hvis man virkelig går op i at have kontrol over flygtningestrømmene, og hvis man virkelig går op i, at der kommer færre til Danmark, så bør man have klimaforandringerne allerhøjst på dagsordenen, siger hun.

De Radikale er dog ikke klar til at gå enegang og åbne op for klimaflygtninge, som Alternativet opfordrer til:

- Vi skal ikke gå enegang, men vi bør byde os til. Lige nu tager vi ikke engang kvoteflygtninge - vi kunne starte dér.

Det er for Sofie Carsten Nielsen ikke afgørende, om klimaflygtninge får selvstændig beskyttelse i konventionerne:

- Vi kan kalde dem, hvad vi vil, men hvis vi ikke anerkender de her menneskers problemer, så bliver de hen ad vejen til flygtninge, der kan få beskyttelse i konventionerne, når de fordrevet på grund af klima udsættes for overgreb, fordi de kommer til steder, hvor der enten ikke er plads til dem, eller de havner i nærliggende krigszoner.

Klimaflygtninge får næppe beskyttelse i konventionen

I FN arbejder man på at sikre et minimum af beskyttelse til klimaflygtninge. Blandt andet blev den såkaldte New York-deklaration formuleret i 2016, og den har ledt til en migrationsaftale i 2018, hvor problemet omtales.

I den søger verdens lande at anerkende de udfordringer, klimaforandringerne skaber - heriblandt at mennesker søger på flugt. Men deklarationen og migrationsaftalen er ikke-bindende, så der er kun tale om en hensigtserklæring, som Danmark i øvrigt har tilsluttet sig.

Sådanne aftaler, der sigter på at øge klimaflygtninges beskyttelse gradvist, kan dog være mere fornuftige end at sigte imod en traditionel konventions-beskyttelse, lyder analysen fra Jesper Lindholm:

- Konvention giver Danmark eller andre deltagerstater mulighed for at bede FN's generalsekretær og generalforsamling om at ændre ordlyden af FN's flygtningekonvention. Men skal man genåbne ordlyden i enkelte dele af artiklerne, så vil andre stater også have ændringer eller tilføjelser af de ting, de er optaget af. Så det ville være en meget omstændelig proces, jeg ikke anser for værende realistisk.

FN's flygtningekonvention er fra 1951 og er kun blevet justeret en enkelt gang med en tillægsprotokol fra 1967.

Mens klimaflygtninge verden over må kigge langt efter juridisk beskyttelse fortsætter oprydningsarbejdet efter oversvømmelserne i Kerala i Indien.

Den lokale leder af regionen annoncerede torsdag, at delstaten skal genopbygges på ny. Samtidig er dødstallet steget over de to dage, denne artikel har været undervejs.

483 mennesker har nu mistet livet.

1. Østafrika

FN anslår, at den afrikanske befolkning vil stige med 42 procent fra 1,2 til 1,7 milliarder mennesker i 2030 (UNCCD 2014). Der vil derfor være øget pres på knappe ressourcer som vand og fødevarer, og fødevareusikkerheden vil sandsynligvis vokse betydeligt på kort sigt (IPCC WGII ​​2014). Selv uden den øgede klimapåvirkning er 30 procent af hyrderne i det nordlige Kenya, det sydlige Etiopien,og Syd-Central Somalia allerede i risiko for at blive permanent fordrevne fra deres livsform i løbet af de næste 25 år (IDMC 2015).

2. Sydasien

Adskillige lande i Asien er også særligt udsatte for ekstreme vejrbegivenheder som storme og oversvømmelser. Antallet af mennesker, der lever i dårligt beliggende slumkvarterer ved flodsletter, kan stige fra 30 millioner i 2000 til op imod 91 millioner mennesker i 2030 og hele 188 millioner mennesker i 2060. I Sydasien forventes risikoen for migration at stige med 3,7 procent om året, svarende til 9,2 millioner mennesker, og Sydøstasien 2,4 procent årligt, svarende til 30 millioner mennesker.

3. Mellemøsten - tørke og vandmangel

Klimaforandringer i form af stigende temperaturer og mindre nedbør er blandt de årsager, der førte til konflikten i Syrien. Den langvarige tørke og den afledte vandmangel ødelagde høsten og tvang mange fra land til by. Over 200.000 er blevet tvunget til at forlade deres hjem i det sydlige Indien efter massive oversvømmelser.

# data[].attributes.attachment_link.title
18 millioner klimaflygtninge kommer - men endnu ikke til Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
324 er døde, men man leder stadig. Myndighederne i Indien har fortsat ikke det fulde overblik over det endelige antal omkomne, efter en særlig voldsom monsunregn for under to uger siden medførte de værste oversvømmelser i delstaten Kerala siden 1924.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Golekjan Khatun tørrer tårene væk fra øjenkrogen. Hun tænker tilbage på dengang hun sammen med sin søn flygtede fra deres landsby. Deres hus blev opslugt af floden. Området og markerne, som var deres livsgrundlag, blev oversvømmet og huset kunne ikke reddes. Alt var væk. De tog turen fra syd op igennem Bangladesh fra landsbyen Gopalganj til hovedstaden Dhaka, hvor de i dag bor i slummen.

- Ingen kan fatte min sorg. Vores liv her er ikke værdigt, fortæller hun til TV 2s korrespondent Rasmus Tantholdt, mens hun tramper rundt i en bunke af ildelugtende affald.

Golekjan er ikke er den eneste, som er flygtet pga. det lunefulde klima, som skaber oversvømmelser og kaos for mange mennesker i Bangladesh.

1,5 millioner mennesker er allerede rejst væk fra den sydlige del af landet, fordi deres landsbyer er oversvømmet. Hver dag kommer der 2000 nye klimaflygtninge til Dhakas slum. Der egentlig ikke noget nyt i at folk flytter dertil. Hovedstaden har altid været en magnet for fattige fra landområderne, men nu er der noget andet, som får dem til at flytte. Det er nemlig klimaforandringerne, som dagligt får flere til at søge mod slumområderne i Bangladeshs hovedstad. Oversvømmelser og kraftige tyfoner har i de seneste år været tiltagende.

Og det bliver værre, vurderer klimaeksperter. Verdenstemperaturerne vil stige i fremtiden og det vil ramme Bangladesh ekstra hårdt. Himalayas gletschere i nord vil smelte og få floderne i landet til at gå over sine breder og oversvømme store landområder. Cykloner og tropiske tyfoner vil tage til i Den Bengalske Bugt i den sydlige del og få havet til at skylle ind over land. Vandstanden stiger og klimaeksperter forudser, at i 2050 vil 20 % af Bangladesh være oversvømmet. Med et befolkningstal på 160 millioner får det fatale konsekvenser for de mange millioner, som bor i de berørte områder.

- Det er ikke os, som er skyld i klimaforandringerne. Vores land er lille og meget fattigt. Vi lider ekstra meget under klimaforandringerne. Det er de store, rige lande som udleder CO2 og forurener, men det er os som mærker konsekvenserne af det, siger Akhtar Hussein, der bor i Dhakas slum.

Bangladesh er et af verdens fattigste lande og udleder med sine 160 mio. mennesker kun 0,3 ton CO2 pr. indbygger. Til sammenligning står hver indbygger i USA for 16 ton CO2-udledning - her er der 319 mio. indbyggere. Mens der lige nu forhandles om verdens klima i Paris på COP21, har de mange klimaflygtninge her i Dhakas slum et ønske:

- Vi har brug for løsninger. Det vil virkelig være en stor hjælp for os, siger Akhtar Hussein, men hans tiltro til de rige lande er ikke stor.

Golekjan Khatun ser heller ikke lyst på fremtiden i Dhakas slum, men der er ikke så meget gøre.

- Min drøm er at dø i det område, hvor jeg kommer fra. Der vil jeg gerne bruge resten af mit liv. Lige nu kan det ikke lade sig gøre, fordi det er oversvømmet, og jeg har heller ikke penge til det, siger hun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tantholdt i Bangladesh: Klimaflygtninge lever i bjerge af affald

# data[].attributes.attachment_link.description
Golekjan Khatun tørrer tårene væk fra øjenkrogen. Hun tænker tilbage på dengang hun sammen med sin søn flygtede fra deres landsby. Deres hus blev opslugt af floden. Området og markerne, som var deres livsgrundlag, blev oversvømmet og huset kunne ikke reddes. Alt var væk.

# data[].attributes.body
Dataspørgsmål (hvad, hvem, hvornår…)

Forklaringsspørgsmål (hvordan, hvorfor…)

Vurderingsspørgsmål (er det rimeligt, at..., er der sammenhæng mellem…)

Handlingsspørgsmål (hvad kan man gøre for at…, hvordan kan vi ændre…, hvilke muligheder…)

Perspektiveringsspørgsmål

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/udland/2018-08-30-18-millioner-klimaflygtninge-kommer-men-endnu-ikke-til-danmark

Over 200.000 er blevet tvunget til at forlade deres hjem i det sydlige Indien efter massive oversvømmelser

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/2015-12-11-tantholdt-i-bangladesh-klimaflygtninge-lever-i-bjerge-af-affald

2015
1,5 millioner mennesker er allerede rejst væk fra den sydlige del af landet, fordi deres landsbyer er oversvømmet. Hver dag kommer der 2000 nye klimaflygtninge til Dhakas slum.

2050 vil 20 % af Bangladesh være oversvømmet

Bangladesh er et af verdens fattigste lande og udleder med sine 160 mio. mennesker kun 0,3 ton CO2 pr. indbygger. Til sammenligning står hver indbygger i USA for 16 ton CO2-udledning - her er der 319 mio. indbyggere

# data[].attributes.body
Konventionsstatus: Gives til personer, som har en velbegrundet frygt for at blive forfulgt pga. race, religion, nationalitet, tilhørsforhold til en social gruppe eller politiske anskuelser.

Beskyttelsesstatus: Gives til personer, som i hjemlandet risikerer dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller umenneskelig/nedværdigende behandling eller straf.

Midlertidig beskyttelsesstatus: Gives til en person, når situationen i hjemlandet er særlig alvorlig, og personen risikerer dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller umenneskelig/nedværdigende behandling eller straf.
Kilde: Nyidanmark.dk

# data[].attributes.body
- Flygtningekonventionen beskytter personer, der eksempelvis forfølges på baggrund af etnicitet, religion eller seksualitet. Det kunne være homoseksuelle. Men klimaflygtninge er et paraplybegreb. Der er folk, der flytter over landegrænser eller internt i eget land, og folk der bliver forflyttet på grund af klimaforandringer.

- Og så er der dem, der flygter på grund af naturkatastrofer, som ikke nødvendigvis har noget med klimaet at gøre, så det er en uklar og broget masse, og det gør det svært at lave om, siger han.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
324 er døde, men man leder stadig.

Myndighederne i Indien har fortsat ikke det fulde overblik over det endelige antal omkomne, efter en særlig voldsom monsunregn for under to uger siden medførte de værste oversvømmelser i delstaten Kerala siden 1924.

Den sydlige region, der normalt er kendt for sin produktion af kaffe, te og krydderier, er blot et af de seneste eksempler på en række af steder på kloden, der er blevet ramt af ekstremt uvejr, og de voldsomme vandmasser slog ikke kun ihjel.

En million mennesker er blevet drevet på flugt - tvunget væk fra de hjem, de havde engang.

Denne million indere kan nu tælle sig selv med i statistikken over antallet af verdens klimaflygtninge.

Alene i 2017 blev 18 millioner mennesker fordrevet på grund af ekstremt vejr. Det fremgår af en udførlig opgørelse fra det schweizisk baserede internationale overvågningscenter for fordrevne mennesker, IDMC.

Til sammenligning er der ifølge IDMC "kun" 11,8 millioner fordrevne på grund af konflikt og krig.

På trods af de mange millioner klimaflygtninge skal man ikke regne med at støde på en tørkeramt ugandisk mangofarmer i Sandholmlejren eller en oversvømmelsesflygtende bangladeshisk bybo på et Dansk 3-kursus. Og det er der en simpel årsag til.

Glem asyl på grund af klimaet

Når Danmark giver asyl til flygtninge, sker det blandt andet med hjemmel i FN's Flygtningekonvention - en regelsamling, der i det danske asylsystem giver beskyttelse til folk, der er personligt forfulgt - men ikke til klimaflygtninge.

Ph.d. i asylret ved Aalborg Universitet, Jesper Lindholm, uddyber:

- For at få asyl skal man være forfulgt. Men når det kommer til klimaforandringerne, er det svært at sige, hvem der forfølger. Det er nærmest umuligt at påvise, at en forurenende stat konkret er skyld i den klimaforandring, som vedkommende flygter fra. Eller at personens egen stat ikke beskytter den pågældende imod de negative følger at sådanne klimaforandringer.

Samtidig er klimaflygtninge et meget vidt begreb, som er svært at håndtere rent juridisk, påpeger han:

- Flygtningekonventionen beskytter personer, der eksempelvis forfølges på baggrund af etnicitet, religion eller seksualitet. Det kunne være homoseksuelle. Men klimaflygtninge er et paraplybegreb. Der er folk, der flytter over landegrænser eller internt i eget land, og folk der bliver forflyttet på grund af klimaforandringer.

- Og så er der dem, der flygter på grund af naturkatastrofer, som ikke nødvendigvis har noget med klimaet at gøre, så det er en uklar og broget masse, og det gør det svært at lave om, siger han.

Af samme årsag kan eksperter i Danmark heller ikke utvetydigt sige, om nogle af de 18 millioner klimaflygtninge findes i Danmark. Heller ikke John Nordbo fra NGO'en Care Danmark, der følger udviklingen i antallet af klimaflygtninge.

- Det tror jeg, de gør, men jeg ved det ikke, da man ikke får asyl ved at erklære sig som klimaflygtning. Derfor giver det ikke nogen mening for folk at angive klimaet som årsag til asyl.

- Syrere flygter også på grund af klimaforandringerne

Det er ifølge Care Danmark særligt områder, som i forvejen har de svageste økonomier, de færreste ressourcer, den ringeste infrastruktur og de mindst stabile styreformer, der udfordres af antallet af klimaflygtninge.

Ifølge IDMC's tal var det i 2017 lande som Etiopien, Filippinerne og Somalia, der havde flest klimaflygtninge.

John Nordbo erkender da også, at klimaflygtninge i Danmark ikke er det hotteste emne.

- Men med den tid, der går, før vi får stoppet klimaforandringerne, så vil Danmark også mærke antallet af mennesker, der flygter fra hus og hjem.

Og vi gør det måske allerede. Det er John Nordbos tese.

For klimaet er ifølge ham en medvirkende årsag til de mange syriske flygtninge.

- Klimaforandringer er en konfliktkilde, og forud for Det Arabiske Forår var der en historisk hård tørke i Syrien, der tvang folk fra land til by, og dermed skabte et pres på samfundet, der forstærkede konflikten, siger han.

I flere tilfælde vil det ifølge ham være en strid om ord, hvorvidt man kalder en syrer for klima- eller krigsflygtning.

Første klimaflygtning har fået asyl

Der er regler, og så er der undtagelser.

New Zealand gav det første visum til en klimaflygtning i 2007, da Sigeo Alesana fra Tuvalu med sin familie fik visum, da en domstol konstaterede, at "særligt hans børn var i fare for at blive udsat for fremtidige klimakatastrofer".

New Zealand har fortsat en imødekommende holdning overfor klimaflygtninge. Regeringen arbejder lige nu på et særligt visum til stillehavsøboere, der tvinges til at forlade deres lavtliggende øer, og har meldt ud, at man vil uddele 100 visum årligt til klimaflygtninge.

- Vi er en række nationer, der vil blive dramatisk ramt af klimaforandringerne. Vi har et personligt og nationalt ansvar for at gøre vores del, sagde landets premierminister Jacinda Ardern sidste år.

Alternativet: - Danmark skal gå enegang og anerkende klimaflygtninge

På Christiansborg er man blandt partierne enige om, at klimaflygtninge udgør en udfordring, der kun lader til at blive større i fremtiden.

På tværs af politiske skel erkender man i både Alternativet, Venstre og De Radikale, at udviklingsbistanden skal bidrage til at forebygge antallet af klimaflygtninge med "lokale indsatser". Men derfra ophører enigheden om klimaflygtninge også.

I Alternativet mener ordfører for mennesker på flugt, Josephine Fock, at Danmark bør gå enegang og allerede nu tage imod klimaflygtninge.

- Vi vil arbejde for, at man tager højde for klimaflygtningene i konventionerne, og den vestlige verden er nødt til at tage et ansvar. Det er ikke udviklingslandene, der har skabt miljøkatastroferne. Det er os i Vesten.
Hvis vi skal gå enegang, ville det så ikke få tusinder af eksempelvis bangladeshere til at søge mod Danmark?
- Danmark bør tage imod dem, for vi har et ansvar. Og vi vil gerne vise vejen. Nærområderne kan ikke blive ved med at tage imod flygtningene, og ja, det har vi råd til, siger hun og insisterer på, at klimaflygtningebegrebet skal tages alvorligt.

Venstre: - For svært at definere klimaflygtninge

Venstres udlændingeordfører Markus Knuth er mere forbeholden. Han frygter, at dansk enegang på området vil skabe en uheldig præcedens.

- Vi anerkender ikke klimaflygtninge på niveau med krigsflygtninge, og det skal man passe på med, for så risikerer vi at få en ny bølge af flygtninge, der søger mod Danmark, siger han.

Det er særligt den juridiske gråzone, der gør diskussionen om asyl til klimaflygtninge kompleks ifølge Venstre-ordføreren:

- Det er en meget udefinérbar størrelse og nemmere at vurdere, om man flygter fra krig. Dertil kan Europa heller ikke være opholdssted for folk, der for eksempel lever i tørkeramte områder.

Radikale: - Klimaflygtninge er verdens største problem

Hos De Radikale er klimaflygtninge en politisk prioritet. I hvert fald hvis man spørger partiets udlændingeordfører Sofie Carsten Nielsen.

- Klimaflygtninge er verdens største problem. Hvis man virkelig går op i at have kontrol over flygtningestrømmene, og hvis man virkelig går op i, at der kommer færre til Danmark, så bør man have klimaforandringerne allerhøjst på dagsordenen, siger hun.

De Radikale er dog ikke klar til at gå enegang og åbne op for klimaflygtninge, som Alternativet opfordrer til:

- Vi skal ikke gå enegang, men vi bør byde os til. Lige nu tager vi ikke engang kvoteflygtninge - vi kunne starte dér.

Det er for Sofie Carsten Nielsen ikke afgørende, om klimaflygtninge får selvstændig beskyttelse i konventionerne:

- Vi kan kalde dem, hvad vi vil, men hvis vi ikke anerkender de her menneskers problemer, så bliver de hen ad vejen til flygtninge, der kan få beskyttelse i konventionerne, når de fordrevet på grund af klima udsættes for overgreb, fordi de kommer til steder, hvor der enten ikke er plads til dem, eller de havner i nærliggende krigszoner.

Klimaflygtninge får næppe beskyttelse i konventionen

I FN arbejder man på at sikre et minimum af beskyttelse til klimaflygtninge. Blandt andet blev den såkaldte New York-deklaration formuleret i 2016, og den har ledt til en migrationsaftale i 2018, hvor problemet omtales.

I den søger verdens lande at anerkende de udfordringer, klimaforandringerne skaber - heriblandt at mennesker søger på flugt. Men deklarationen og migrationsaftalen er ikke-bindende, så der er kun tale om en hensigtserklæring, som Danmark i øvrigt har tilsluttet sig.

Sådanne aftaler, der sigter på at øge klimaflygtninges beskyttelse gradvist, kan dog være mere fornuftige end at sigte imod en traditionel konventions-beskyttelse, lyder analysen fra Jesper Lindholm:

- Konvention giver Danmark eller andre deltagerstater mulighed for at bede FN's generalsekretær og generalforsamling om at ændre ordlyden af FN's flygtningekonvention. Men skal man genåbne ordlyden i enkelte dele af artiklerne, så vil andre stater også have ændringer eller tilføjelser af de ting, de er optaget af. Så det ville være en meget omstændelig proces, jeg ikke anser for værende realistisk.

FN's flygtningekonvention er fra 1951 og er kun blevet justeret en enkelt gang med en tillægsprotokol fra 1967.

Mens klimaflygtninge verden over må kigge langt efter juridisk beskyttelse fortsætter oprydningsarbejdet efter oversvømmelserne i Kerala i Indien.

Den lokale leder af regionen annoncerede torsdag, at delstaten skal genopbygges på ny. Samtidig er dødstallet steget over de to dage, denne artikel har været undervejs.

483 mennesker har nu mistet livet.

1. Østafrika

FN anslår, at den afrikanske befolkning vil stige med 42 procent fra 1,2 til 1,7 milliarder mennesker i 2030 (UNCCD 2014). Der vil derfor være øget pres på knappe ressourcer som vand og fødevarer, og fødevareusikkerheden vil sandsynligvis vokse betydeligt på kort sigt (IPCC WGII ​​2014). Selv uden den øgede klimapåvirkning er 30 procent af hyrderne i det nordlige Kenya, det sydlige Etiopien,og Syd-Central Somalia allerede i risiko for at blive permanent fordrevne fra deres livsform i løbet af de næste 25 år (IDMC 2015).

2. Sydasien

Adskillige lande i Asien er også særligt udsatte for ekstreme vejrbegivenheder som storme og oversvømmelser. Antallet af mennesker, der lever i dårligt beliggende slumkvarterer ved flodsletter, kan stige fra 30 millioner i 2000 til op imod 91 millioner mennesker i 2030 og hele 188 millioner mennesker i 2060. I Sydasien forventes risikoen for migration at stige med 3,7 procent om året, svarende til 9,2 millioner mennesker, og Sydøstasien 2,4 procent årligt, svarende til 30 millioner mennesker.

3. Mellemøsten - tørke og vandmangel

Klimaforandringer i form af stigende temperaturer og mindre nedbør er blandt de årsager, der førte til konflikten i Syrien. Den langvarige tørke og den afledte vandmangel ødelagde høsten og tvang mange fra land til by. Over 200.000 er blevet tvunget til at forlade deres hjem i det sydlige Indien efter massive oversvømmelser.

# data[].attributes.attachment_link.title
18 millioner klimaflygtninge kommer - men endnu ikke til Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
324 er døde, men man leder stadig. Myndighederne i Indien har fortsat ikke det fulde overblik over det endelige antal omkomne, efter en særlig voldsom monsunregn for under to uger siden medførte de værste oversvømmelser i delstaten Kerala siden 1924.

# data[].attributes.headline
Udregning om befolkningen, areal og befolkningstæthed i Bangladesh i 2050

# data[].attributes.subject
Udregning om befolkningen, areal og befolkningstæthed i Bangladesh i 2050

# data[].attributes.body
Befolkning: 2835527302=169400000*1,11^27

Areal: 118768=148460*0,8

Befolkningstæthed: 23874,51=2835527302 / 118768

# data[].attributes.body
Hvad vil der ske hvis vi tager imod klimaflygtninge?

Det kommer an på om vi går først eller gør det når alle andre gør det.
Hvis vi går først:
Venstres udlændingeordfører Markus Knuth er mere forbeholden. Han frygter, at dansk enegang på området vil skabe en uheldig præcedens.

- Vi anerkender ikke klimaflygtninge på niveau med krigsflygtninge, og det skal man passe på med, for så risikerer vi at få en ny bølge af flygtninge, der søger mod Danmark, siger han.

Det er særligt den juridiske gråzone, der gør diskussionen om asyl til klimaflygtninge kompleks ifølge Venstre-ordføreren:

- Det er en meget udefinérbar størrelse og nemmere at vurdere, om man flygter fra krig. Om man flygter fra klimaforandringerne eller bare naturkatastrofer er svært at afgøre. Dertil kan Europa heller ikke være opholdssted for folk, der for eksempel lever i tørkeramte områder.
Joshpine fock:
- Vi vil arbejde for, at man tager højde for klimaflygtningene i konventionerne, og den vestlige verden er nødt til at tage et ansvar. Det er ikke udviklingslandene, der har skabt miljøkatastroferne. Det er os i Vesten.

Hvis vi skal gå enegang, ville det så ikke få tusinder af eksempelvis bangladeshere til at søge mod Danmark?

- Danmark bør tage imod dem, for vi har et ansvar. Og vi vil gerne vise vejen. Nærområderne kan ikke blive ved med at tage imod flygtningene, og ja, det har vi råd til, siger hun og insisterer på, at klimaflygtningebegrebet skal tages alvorligt.

Hvis vi gør det vil der komme mange klimaflygtninge kun til Danmark. Det er grunden til at Danmark men også ilandene og resten af verden ikke tager imod klimaflygtninge også selvom det er dem der er skyld i at de er klimaflygtninge.

Hvis vi gør det når andre gør det:
Det er måske ikke det rette for Danmark at gå enegang med klimaflygtninge, men vi bør være åbne for at gøre det hvis EU også gør det.

# data[].attributes.headline
Bør ilandene give penge til ulandene så ulandene antallet af klimaflygtninge?

# data[].attributes.subject
Bør ilandene give penge til ulandene så ulandene antallet af klimaflygtninge?

# data[].attributes.body
https://nyheder.tv2.dk/udland/2018-08-30-18-millioner-klimaflygtninge-kommer-men-endnu-ikke-til-danmark

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
324 er døde, men man leder stadig.

Myndighederne i Indien har fortsat ikke det fulde overblik over det endelige antal omkomne, efter en særlig voldsom monsunregn for under to uger siden medførte de værste oversvømmelser i delstaten Kerala siden 1924.

Den sydlige region, der normalt er kendt for sin produktion af kaffe, te og krydderier, er blot et af de seneste eksempler på en række af steder på kloden, der er blevet ramt af ekstremt uvejr, og de voldsomme vandmasser slog ikke kun ihjel.

En million mennesker er blevet drevet på flugt - tvunget væk fra de hjem, de havde engang.

Denne million indere kan nu tælle sig selv med i statistikken over antallet af verdens klimaflygtninge.

Alene i 2017 blev 18 millioner mennesker fordrevet på grund af ekstremt vejr. Det fremgår af en udførlig opgørelse fra det schweizisk baserede internationale overvågningscenter for fordrevne mennesker, IDMC.

Til sammenligning er der ifølge IDMC "kun" 11,8 millioner fordrevne på grund af konflikt og krig.

På trods af de mange millioner klimaflygtninge skal man ikke regne med at støde på en tørkeramt ugandisk mangofarmer i Sandholmlejren eller en oversvømmelsesflygtende bangladeshisk bybo på et Dansk 3-kursus. Og det er der en simpel årsag til.

Glem asyl på grund af klimaet

Når Danmark giver asyl til flygtninge, sker det blandt andet med hjemmel i FN's Flygtningekonvention - en regelsamling, der i det danske asylsystem giver beskyttelse til folk, der er personligt forfulgt - men ikke til klimaflygtninge.

Ph.d. i asylret ved Aalborg Universitet, Jesper Lindholm, uddyber:

- For at få asyl skal man være forfulgt. Men når det kommer til klimaforandringerne, er det svært at sige, hvem der forfølger. Det er nærmest umuligt at påvise, at en forurenende stat konkret er skyld i den klimaforandring, som vedkommende flygter fra. Eller at personens egen stat ikke beskytter den pågældende imod de negative følger at sådanne klimaforandringer.

Samtidig er klimaflygtninge et meget vidt begreb, som er svært at håndtere rent juridisk, påpeger han:

- Flygtningekonventionen beskytter personer, der eksempelvis forfølges på baggrund af etnicitet, religion eller seksualitet. Det kunne være homoseksuelle. Men klimaflygtninge er et paraplybegreb. Der er folk, der flytter over landegrænser eller internt i eget land, og folk der bliver forflyttet på grund af klimaforandringer.

- Og så er der dem, der flygter på grund af naturkatastrofer, som ikke nødvendigvis har noget med klimaet at gøre, så det er en uklar og broget masse, og det gør det svært at lave om, siger han.

Af samme årsag kan eksperter i Danmark heller ikke utvetydigt sige, om nogle af de 18 millioner klimaflygtninge findes i Danmark. Heller ikke John Nordbo fra NGO'en Care Danmark, der følger udviklingen i antallet af klimaflygtninge.

- Det tror jeg, de gør, men jeg ved det ikke, da man ikke får asyl ved at erklære sig som klimaflygtning. Derfor giver det ikke nogen mening for folk at angive klimaet som årsag til asyl.

- Syrere flygter også på grund af klimaforandringerne

Det er ifølge Care Danmark særligt områder, som i forvejen har de svageste økonomier, de færreste ressourcer, den ringeste infrastruktur og de mindst stabile styreformer, der udfordres af antallet af klimaflygtninge.

Ifølge IDMC's tal var det i 2017 lande som Etiopien, Filippinerne og Somalia, der havde flest klimaflygtninge.

John Nordbo erkender da også, at klimaflygtninge i Danmark ikke er det hotteste emne.

- Men med den tid, der går, før vi får stoppet klimaforandringerne, så vil Danmark også mærke antallet af mennesker, der flygter fra hus og hjem.

Og vi gør det måske allerede. Det er John Nordbos tese.

For klimaet er ifølge ham en medvirkende årsag til de mange syriske flygtninge.

- Klimaforandringer er en konfliktkilde, og forud for Det Arabiske Forår var der en historisk hård tørke i Syrien, der tvang folk fra land til by, og dermed skabte et pres på samfundet, der forstærkede konflikten, siger han.

I flere tilfælde vil det ifølge ham være en strid om ord, hvorvidt man kalder en syrer for klima- eller krigsflygtning.

Første klimaflygtning har fået asyl

Der er regler, og så er der undtagelser.

New Zealand gav det første visum til en klimaflygtning i 2007, da Sigeo Alesana fra Tuvalu med sin familie fik visum, da en domstol konstaterede, at "særligt hans børn var i fare for at blive udsat for fremtidige klimakatastrofer".

New Zealand har fortsat en imødekommende holdning overfor klimaflygtninge. Regeringen arbejder lige nu på et særligt visum til stillehavsøboere, der tvinges til at forlade deres lavtliggende øer, og har meldt ud, at man vil uddele 100 visum årligt til klimaflygtninge.

- Vi er en række nationer, der vil blive dramatisk ramt af klimaforandringerne. Vi har et personligt og nationalt ansvar for at gøre vores del, sagde landets premierminister Jacinda Ardern sidste år.

Alternativet: - Danmark skal gå enegang og anerkende klimaflygtninge

På Christiansborg er man blandt partierne enige om, at klimaflygtninge udgør en udfordring, der kun lader til at blive større i fremtiden.

På tværs af politiske skel erkender man i både Alternativet, Venstre og De Radikale, at udviklingsbistanden skal bidrage til at forebygge antallet af klimaflygtninge med "lokale indsatser". Men derfra ophører enigheden om klimaflygtninge også.

I Alternativet mener ordfører for mennesker på flugt, Josephine Fock, at Danmark bør gå enegang og allerede nu tage imod klimaflygtninge.

- Vi vil arbejde for, at man tager højde for klimaflygtningene i konventionerne, og den vestlige verden er nødt til at tage et ansvar. Det er ikke udviklingslandene, der har skabt miljøkatastroferne. Det er os i Vesten.
Hvis vi skal gå enegang, ville det så ikke få tusinder af eksempelvis bangladeshere til at søge mod Danmark?
- Danmark bør tage imod dem, for vi har et ansvar. Og vi vil gerne vise vejen. Nærområderne kan ikke blive ved med at tage imod flygtningene, og ja, det har vi råd til, siger hun og insisterer på, at klimaflygtningebegrebet skal tages alvorligt.

Venstre: - For svært at definere klimaflygtninge

Venstres udlændingeordfører Markus Knuth er mere forbeholden. Han frygter, at dansk enegang på området vil skabe en uheldig præcedens.

- Vi anerkender ikke klimaflygtninge på niveau med krigsflygtninge, og det skal man passe på med, for så risikerer vi at få en ny bølge af flygtninge, der søger mod Danmark, siger han.

Det er særligt den juridiske gråzone, der gør diskussionen om asyl til klimaflygtninge kompleks ifølge Venstre-ordføreren:

- Det er en meget udefinérbar størrelse og nemmere at vurdere, om man flygter fra krig. Dertil kan Europa heller ikke være opholdssted for folk, der for eksempel lever i tørkeramte områder.

Radikale: - Klimaflygtninge er verdens største problem

Hos De Radikale er klimaflygtninge en politisk prioritet. I hvert fald hvis man spørger partiets udlændingeordfører Sofie Carsten Nielsen.

- Klimaflygtninge er verdens største problem. Hvis man virkelig går op i at have kontrol over flygtningestrømmene, og hvis man virkelig går op i, at der kommer færre til Danmark, så bør man have klimaforandringerne allerhøjst på dagsordenen, siger hun.

De Radikale er dog ikke klar til at gå enegang og åbne op for klimaflygtninge, som Alternativet opfordrer til:

- Vi skal ikke gå enegang, men vi bør byde os til. Lige nu tager vi ikke engang kvoteflygtninge - vi kunne starte dér.

Det er for Sofie Carsten Nielsen ikke afgørende, om klimaflygtninge får selvstændig beskyttelse i konventionerne:

- Vi kan kalde dem, hvad vi vil, men hvis vi ikke anerkender de her menneskers problemer, så bliver de hen ad vejen til flygtninge, der kan få beskyttelse i konventionerne, når de fordrevet på grund af klima udsættes for overgreb, fordi de kommer til steder, hvor der enten ikke er plads til dem, eller de havner i nærliggende krigszoner.

Klimaflygtninge får næppe beskyttelse i konventionen

I FN arbejder man på at sikre et minimum af beskyttelse til klimaflygtninge. Blandt andet blev den såkaldte New York-deklaration formuleret i 2016, og den har ledt til en migrationsaftale i 2018, hvor problemet omtales.

I den søger verdens lande at anerkende de udfordringer, klimaforandringerne skaber - heriblandt at mennesker søger på flugt. Men deklarationen og migrationsaftalen er ikke-bindende, så der er kun tale om en hensigtserklæring, som Danmark i øvrigt har tilsluttet sig.

Sådanne aftaler, der sigter på at øge klimaflygtninges beskyttelse gradvist, kan dog være mere fornuftige end at sigte imod en traditionel konventions-beskyttelse, lyder analysen fra Jesper Lindholm:

- Konvention giver Danmark eller andre deltagerstater mulighed for at bede FN's generalsekretær og generalforsamling om at ændre ordlyden af FN's flygtningekonvention. Men skal man genåbne ordlyden i enkelte dele af artiklerne, så vil andre stater også have ændringer eller tilføjelser af de ting, de er optaget af. Så det ville være en meget omstændelig proces, jeg ikke anser for værende realistisk.

FN's flygtningekonvention er fra 1951 og er kun blevet justeret en enkelt gang med en tillægsprotokol fra 1967.

Mens klimaflygtninge verden over må kigge langt efter juridisk beskyttelse fortsætter oprydningsarbejdet efter oversvømmelserne i Kerala i Indien.

Den lokale leder af regionen annoncerede torsdag, at delstaten skal genopbygges på ny. Samtidig er dødstallet steget over de to dage, denne artikel har været undervejs.

483 mennesker har nu mistet livet.

1. Østafrika

FN anslår, at den afrikanske befolkning vil stige med 42 procent fra 1,2 til 1,7 milliarder mennesker i 2030 (UNCCD 2014). Der vil derfor være øget pres på knappe ressourcer som vand og fødevarer, og fødevareusikkerheden vil sandsynligvis vokse betydeligt på kort sigt (IPCC WGII ​​2014). Selv uden den øgede klimapåvirkning er 30 procent af hyrderne i det nordlige Kenya, det sydlige Etiopien,og Syd-Central Somalia allerede i risiko for at blive permanent fordrevne fra deres livsform i løbet af de næste 25 år (IDMC 2015).

2. Sydasien

Adskillige lande i Asien er også særligt udsatte for ekstreme vejrbegivenheder som storme og oversvømmelser. Antallet af mennesker, der lever i dårligt beliggende slumkvarterer ved flodsletter, kan stige fra 30 millioner i 2000 til op imod 91 millioner mennesker i 2030 og hele 188 millioner mennesker i 2060. I Sydasien forventes risikoen for migration at stige med 3,7 procent om året, svarende til 9,2 millioner mennesker, og Sydøstasien 2,4 procent årligt, svarende til 30 millioner mennesker.

3. Mellemøsten - tørke og vandmangel

Klimaforandringer i form af stigende temperaturer og mindre nedbør er blandt de årsager, der førte til konflikten i Syrien. Den langvarige tørke og den afledte vandmangel ødelagde høsten og tvang mange fra land til by. Over 200.000 er blevet tvunget til at forlade deres hjem i det sydlige Indien efter massive oversvømmelser.

# data[].attributes.attachment_link.title
18 millioner klimaflygtninge kommer - men endnu ikke til Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
324 er døde, men man leder stadig. Myndighederne i Indien har fortsat ikke det fulde overblik over det endelige antal omkomne, efter en særlig voldsom monsunregn for under to uger siden medførte de værste oversvømmelser i delstaten Kerala siden 1924.

# data[].attributes.body
https://www.information.dk/debat/2022/11/klimaflygtninge-bedre-beskyttelse-skriv-flygtningekonventionen?lst_tag

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inden århundredets udgang anslås det af FN's klimapanel IPCC, at 200 millioner mennesker - primært lokaliseret i udviklingslandene - vil blive drevet på flugt som konsekvens af klimaforandringernes ødelæggende virkninger. Når de stadig værre tørker og katastrofale oversvømmelser forværres i udviklingslandene, vil vi blot se endnu flere klimaflygtninge på flugt til lande, som ikke bliver berørt i samme omfang.

Med klimaflygtninges hastige indtog er det tid til at kigge på de stramme krav på flygtningeområdet og omkalfatre flygtningebegrebet til fordel for klimaflygtningene og indskrive dem i Flygtningekonventionen.

Flygtninge er i Flygtningekonventionen defineret som mennesker, der risikerer forfølgelse i deres hjemland som følge af eksempelvis religion, nationalitet, krig eller politiske holdninger. Flygtningekonventionen, som blev ratificeret af Danmark i 1952, og er forblevet identisk siden 1951, indtænker ikke mennesker drevet på flugt af klimakatastrofer. Det betyder, at Danmark er i sin gode ret til at give afslag på asyl til klimaflygtninge, hvilket hverken er retfærdigt eller i takt med samfundsudviklingen.

Klimaflygtningene rykker ved vores generiske forståelse af en flygtning, eftersom Danmark og andre industrialiserede lande netop er hovedansvarlige for, at mennesker bliver drevet på flugt af klimakatastrofer. De rigeste ti procent af verdens befolkning er ansvarlige for knap halvdelen af alle verdens udledninger, hvor Danmark er et af de lande, der udleder allermest CO₂ per borger, når man medregner den udledning, som vores forbrug medfører uden for Danmarks grænser.

Det er kun retfærdigt, at de industrialiserede lande forpligter sig til at løse tilstrømningen af klimaflygtninge. I kraft af Danmarks enorme klimaaftryk bør vi åbne grænserne for så mange klimaflygtninge som muligt, og som minimum tildele dem et tilflugtssted i Danmark for at beskytte dem, som er hårdest ramt af vores tårnhøje CO₂-udledninger.

Klimaflygtninge bør få tildelt rettigheder og beskyttelse i en omskrevet Flygtningekonvention for at rette op på de skader, som vi i de industrialiserede lande har påført dem. Det er derfor vigtigt at handle hurtigt, inden klimaflygtningenes indtog for alvor accelererer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Klimaflygtninge skal have bedre beskyttelse. Skriv dem ind i Flygtningekonventionen

# data[].attributes.attachment_link.description
Inden århundredets udgang anslås det af FN's klimapanel IPCC, at 200 millioner mennesker - primært lokaliseret i udviklingslandene - vil blive drevet på flugt som konsekvens af klimaforandringernes ødelæggende virkninger. Når de stadig værre tørker og katastrofale oversvømmelser forværres i udviklingslandene, vil vi blot se endnu flere klimaflygtninge på flugt til lande, som ikke bliver berørt i samme omfang.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Klimaflygtninge - det er noget, man har i USA. I nord som i syd.

I Alaska skal de små eskimosamfund Newtok og Shismaref opgives og fraflyttes. Kombinationen af mindre is, stigende have, voldsommere storme og smeltende permafrost gør det umuligt at opretholde de to beboelser ved kysten med tilsammen 1.000 beboere.

Kysten eroderes, oversvømmelser er hyppige, jordbunden er blevet blød, og huse er begyndt at vælte. Begge samfund skal fraflyttes hurtigst muligt - det største problem synes at være økonomisk opbakning fra de føderale myndigheder til etablering af nye bysamfund på sikker grund. I alt 12 små arktiske samfund i Alaska ventes at lide samme skæbne over en årrække.

I Louisiana, ud til Den Mexicanske Golf, er det lille lavtliggende øsamfund Isle de Jean Charles ved at forsvinde i havet. Også her er det havenes stigning, kraftigere storme fra Golfen samt mere nedbør, der undergraver samfundets eksistensmulighed.

Værre bliver det hele af, at regionens intense olie- og gasproduktion har været ledsaget af intens kanal- og digeetablering, som har forstyrret den naturlige sedimenteringsproces, der tidligere har fornyet kystområderne i det lavtliggende landskab.

Mange er allerede flyttet af egen drift, men inden for få år skal de tilbageværende ca. 85 beboere forlade Isle de Jean Charles og rykke til en lokalitet længere inde i landet, som endnu ikke er endeligt defineret.

"Hvad man ser af øen nu, er bare skelettet af, hvad den plejede at være," sagde allerede for tre år siden, Chris Brunet, livslang beboer på stedet, til New York Times.

Ironien er, at det lille samfund udgøres af indianere fra Biloxi-Chitimacha-Choctaw-stammen, som engang blev fordrevet hertil af hvide nybyggere, men som formåede at opbygge en bæredygtig tilværelse i det sumpede landskab baseret på fiskeri, fangst og smålandbrug. Nu får den fossile industri og dens klimapåvirkning ram på stammen på dens yderste tilflugtssted.

Nedtælling

Både Newtok, Shismaref og Isle de Jean Charles er omtalt i den rapport, som det videnskabelige tidsskrift The Lancet offentliggjorde i går under titlen , Nedtælling.

Rapporten, præsenteret op til starten på mandag af den næste globale klimaforhandlingsrunde, COP23 i Bonn, er udarbejdet af forskere og eksperter fra 24 internationale organisationer, heriblandt Verdenssundhedsorganisationen WHO, Verdensbanken, University College London og det kinesiske Tsinghua University.

Hovedbudskabet er, at de menneskeskabte og "potentielt irreversible" klimaændringer nu sætter sig tydelige spor på menneskers levevilkår og sundhed og derigennem undergraver økonomien, lokalt som globalt.

Allerede i 2016 førte voldsomme klimabetingede hændelser - oversvømmelser, orkaner, tørke etc. - til skader og tab til en samlet værdi af 129 milliarder dollar - næsten alt sammen i lavindkomstlande uden forsikringer.

Dertil kommer den løbende forandring af levevilkårene.

"Globalt vil mere end én milliard mennesker blive konfronteret med nødvendigheden af at flytte i løbet af de kommende 90 år som konsekvens af stigende have forårsaget af iskappers kollaps, hvis ikke der skrides til nødvendig handling," hedder det.

Det alarmerende høje tal afspejler, at der ved århundredets afslutning vil bo i størrelsesorden én milliard mennesker i kystområder, der ligger mindre end ti meter over havets overflade. Hvis ikke der gribes mere målrettet ind over for den globale opvarming og bygges forsvarsværker langs kysterne, vil disse områder være sårbare over for kombinationen af havstigninger og kraftigere storme.

I dag arbejder New Zealands netop tiltrådte regering på at etablere en ny visumkategori for at kunne tage imod klimaflygtninge, men ellers er klimaflygtninge og deres rettigheder en udfordring, verden endnu ikke har forholdt sig til og lavet aftaler og regler om.

Den hidtil svage indsats for at bremse udledningen af drivhusgasser og global opvarmning betyder, at verden nu ifølge rapporten har kurs mod en temperaturstigning på 2,6-4,8 grader mod slutningen af århundredet. Og opvarmningen er i sig selv en faktor, der vil gøre tilværelsen ubærlig for stadig flere mennesker.

"I perioden 2000 til 2016 er antallet af mennesker, der har været udsat for hedebølger, steget med omkring 125 millioner, med et rekordantal på 175 mio. ramt af hedebølger i 2015."

Ifølge The Lancet vil yderligere en milliard mennesker komme til at opleve hedebølger i 2050.

Arbejdsevnen forsvinder

De forhøjede temperaturer kan ifølge forskergruppen forværre eksisterende helbredsproblemer såsom hjerteproblemer, hjertekarsygdomme samt nyreskader på grund af dehydrering. Dertil vokser risikoen for varmestress og hedeslag, ikke mindst ved udendørs, fysisk arbejde såsom landbrug. Der vil fremover blive stadig flere steder på kloden, hvor det i perioder eller permanent bliver urealistisk at arbejde eller ligefrem leve.

Forskerne vurderer, at der allerede i perioden 2000-16 er sket et markant fald i arbejdskapaciteten i verdens landdistrikter på 5,3 procent.

"I 2016 trak det effektivt mere end 920.000 personer ud af arbejdsstyrken globalt, heraf 418.000 alene i Indien," fastslår rapporten, der understreger, at tallene alene vedrører konsekvenser for landbefolkningen. Hvad hedebølger betyder for arbejdskapacitet og produktivitet i udsatte byområder, er endnu ikke vurderet af Lancet-gruppen.

Forskerne har ikke selv omregnet den reducerede arbejdsproduktivitet til økonomiske tab. Det gjorde imidlertid andre forskere ved United Nations Universitys International Institute for Global Health sidste år i en rapport, der spår et globalt tab i 2030 på over 2.000 milliarder dollar, fordi varmen mange steder gør det umuligt at arbejde eller nedsætter arbejdsintensiteten.

Ifølge denne analyse vil 43 lande komme til at opleve et fald i BNP på grund af faldende arbejdsproduktivitet. Værst ramt vil bl.a. lande i Sydøstasien blive.

Yderligere en analyse, foretaget i 2015 af forskere ved MIT og offentliggjort i tidsskriftet Nature Climate Science, forudser, at mange lokaliteter i de arabiske golfstater fra omkring 2070 vil blive direkte ubeboelige på grund af høje, livstruende temperaturer.

Svækket sundhed

Foruden klimaflygtninge og klimabetinget produktivitetstab vil skaderne ved fortsat global opvarmning ifølge Lancet-forskerne omfatte tiltagende underernæring og mere sygdom.

"Underernæring identificeres som den største sundhedsmæssige konsekvens af klimaændringer i det 21. århundrede. Klimabetingede påvirkninger af afgrødeproduktionen omfatter seks procents fald i de globale hvedeudbytter og 10 procent fald i risudbytter for hver grad, temperaturen stiger," hedder det i rapporten, der oplyser, at antallet af underernærede i de 30 mest udsatte lande er steget fra 398 mio. i 1990 til 422 mio. i 2016.

Dertil vil sundheden blive påvirket af sygdomme som dengue-feber, der allerede er i vækst på grund af de smittebærende mygs spredning med klimaændringerne.

"Med anslået 50-100 millioner dengue-infektioner hvert år vil dette forstærke spredningen af verdens hastigst voksende sygdom," advarer forskerne.

Det samlede billede er en verden med voldsom belastning af økonomien og den sociale stabilitet ved den kombinerede virkning af katastrofale klimahændelser, permanente klimaflygtninge, nedsat arbejdskapacitet, flere sygdomme, reduceret ernæringstilstand og livskraft mange steder på jorden.

Ifølge rapporten er der akut behov for såvel tilpasning til de ændrede vilkår som indgreb for at bremse temperaturstigninger og klimaændringer.

"Vi er kun lige begyndt at mærke konsekvenserne af klimaændringer. Enhver smule modstandskraft, vi i dag måtte tage for givet, vil blive presset til bristepunktet, før vi aner det," siger den ene formand for Lancet-forskerholdet, professor Hugh Montgomery, University College London.

Han og hans kolleger ser faktisk en række grunde til optimisme i de allerseneste års udvikling. Rapporten nævner, at planer for nye kulkraftværker på globalt plan er halveret det seneste år, at der siden 2015 hvert år er føjet mere vedvarende energi til energisystemet end af alle andre energikilder tilsammen, at el produceret med solceller nu er billigere end fossil elektricitet i en stribe lande, og at elbiler er på vej til konkurrencedygtighed med benzinbiler.

"Disse positive eksempler de seneste år må ikke camouflere de farlige konsekvenser af ikke at leve op til Paris-aftalen, den relative passivitet gennem de sidste to årtier, økonomierne og sektorerne der sakker agterud samt de enorme opgaver, der venter, og som gør realisering af Paris-aftalens mål usikker," advarer rapporten.

Stadig langt bagud

Klimamødet COP23, der løber fra 6.-17. november, skal forsøge at tage nye skridt mod opfyldelse af Paris-aftalen fra COP21 i 2015, der satte som mål at bremse den globale opvarmning "et godt stykke under to grader" med en ambition om at standse ved 1,5 grader.

Den formelle vært for COP23 er den lavtliggende stillehavsnation Fiji, men af praktiske grunde holdes mødet i Bonn. Formandskabet fra det klimaudsatte Fiji taler konsekvent og udelukkende om 1,5 grader som den grænse, landene ved fælles indsats bør holde sig under.

COP23 er den første forhandlingsrunde efter Donald Trumps meddelelse om, at USA vil forlade den globale klimaaftale. Formelt kan USA ikke træde ud før 2020 og vil derfor være til stede i Bonn for at "beskytte USA's fortsatte interesser", som det formuleres.

Den amerikanske regerings energistyrelse, Energy Information Agency, præsenterede for nylig en prognose, ifølge hvilken de globale CO2-udledninger fra afbrændingen af fossil energi vil være vokset med 16 pct. i 2040, målt i forhold til 2015-niveauet. Dette er på voldsom kollisionskurs med Paris-målene.

Det samme er meldingen i mandags fra FN's Meteorologiorganisation, WMO, der oplyser, at den globale CO2-koncentration har sat ny rekord i 2016 med 403,3 ppm (parts per million, CO2-molekyler pr. mio. luftmolekyler) og det uanset, at udledningerne de seneste tre år faktisk har været stabile og ikke stigende som følge af den accelererende satsning på grøn energi.

FN's Miljøprogram, UNEP, offentliggjorde i går sin egen tilbagevendende Emission Gap Report, der gør status over, hvor langt verden er fra målet. Her fastslås det, at de nationale løfter om CO2-reduktioner, som landene på frivillig basis har afgivet under Paris-aftalen - de såkaldte NDC'er - "kun dækker omkring en tredjedel af de udledningsreduktioner, der er nødvendige for at bevæge sig ad den mest omkostningseffektive vej mod målet om at blive et godt stykke under to grader."

Dette gab er "alarmerende højt," fastslår UNEP-rapporten og oplyser, at verden med de gældende klimaløfter bevæger sig mod mindst tre graders opvarmning i år 2100. Eller mere, hvis USA dropper den klimaindsats, der blev besluttet under præsident Obama.
Alle seriens artikler ›

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimaflygtninge er en udfordring, verden ikke er klar til

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimaflygtninge - det er noget, man har i USA. I nord som i syd. I Alaska skal de små eskimosamfund Newtok og Shismaref opgives og fraflyttes. Kombinationen af mindre is, stigende have, voldsommere storme og smeltende permafrost gør det umuligt at opretholde de to beboelser ved kysten med tilsammen 1.000 beboere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Golekjan Khatun tørrer tårene væk fra øjenkrogen. Hun tænker tilbage på dengang hun sammen med sin søn flygtede fra deres landsby. Deres hus blev opslugt af floden. Området og markerne, som var deres livsgrundlag, blev oversvømmet og huset kunne ikke reddes. Alt var væk. De tog turen fra syd op igennem Bangladesh fra landsbyen Gopalganj til hovedstaden Dhaka, hvor de i dag bor i slummen.

- Ingen kan fatte min sorg. Vores liv her er ikke værdigt, fortæller hun til TV 2s korrespondent Rasmus Tantholdt, mens hun tramper rundt i en bunke af ildelugtende affald.

Golekjan er ikke er den eneste, som er flygtet pga. det lunefulde klima, som skaber oversvømmelser og kaos for mange mennesker i Bangladesh.

1,5 millioner mennesker er allerede rejst væk fra den sydlige del af landet, fordi deres landsbyer er oversvømmet. Hver dag kommer der 2000 nye klimaflygtninge til Dhakas slum. Der egentlig ikke noget nyt i at folk flytter dertil. Hovedstaden har altid været en magnet for fattige fra landområderne, men nu er der noget andet, som får dem til at flytte. Det er nemlig klimaforandringerne, som dagligt får flere til at søge mod slumområderne i Bangladeshs hovedstad. Oversvømmelser og kraftige tyfoner har i de seneste år været tiltagende.

Og det bliver værre, vurderer klimaeksperter. Verdenstemperaturerne vil stige i fremtiden og det vil ramme Bangladesh ekstra hårdt. Himalayas gletschere i nord vil smelte og få floderne i landet til at gå over sine breder og oversvømme store landområder. Cykloner og tropiske tyfoner vil tage til i Den Bengalske Bugt i den sydlige del og få havet til at skylle ind over land. Vandstanden stiger og klimaeksperter forudser, at i 2050 vil 20 % af Bangladesh være oversvømmet. Med et befolkningstal på 160 millioner får det fatale konsekvenser for de mange millioner, som bor i de berørte områder.

- Det er ikke os, som er skyld i klimaforandringerne. Vores land er lille og meget fattigt. Vi lider ekstra meget under klimaforandringerne. Det er de store, rige lande som udleder CO2 og forurener, men det er os som mærker konsekvenserne af det, siger Akhtar Hussein, der bor i Dhakas slum.

Bangladesh er et af verdens fattigste lande og udleder med sine 160 mio. mennesker kun 0,3 ton CO2 pr. indbygger. Til sammenligning står hver indbygger i USA for 16 ton CO2-udledning - her er der 319 mio. indbyggere. Mens der lige nu forhandles om verdens klima i Paris på COP21, har de mange klimaflygtninge her i Dhakas slum et ønske:

- Vi har brug for løsninger. Det vil virkelig være en stor hjælp for os, siger Akhtar Hussein, men hans tiltro til de rige lande er ikke stor.

Golekjan Khatun ser heller ikke lyst på fremtiden i Dhakas slum, men der er ikke så meget gøre.

- Min drøm er at dø i det område, hvor jeg kommer fra. Der vil jeg gerne bruge resten af mit liv. Lige nu kan det ikke lade sig gøre, fordi det er oversvømmet, og jeg har heller ikke penge til det, siger hun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tantholdt i Bangladesh: Klimaflygtninge lever i bjerge af affald

# data[].attributes.attachment_link.description
Golekjan Khatun tørrer tårene væk fra øjenkrogen. Hun tænker tilbage på dengang hun sammen med sin søn flygtede fra deres landsby. Deres hus blev opslugt af floden. Området og markerne, som var deres livsgrundlag, blev oversvømmet og huset kunne ikke reddes. Alt var væk.

# data[].attributes.body
kort

# data[].attributes.body
flygtninge
uenighed
økonomiske

# data[].attributes.body
hvem bestemmer hvornår noget er blevet forsaget af klimaforandringer

straf hvis man ikke overholder aftaler.

hvad med de lande der ikke vil være med i aftale

kan godt betale sig at forurene for nogle få lande

# data[].attributes.body
Hvor mange klimaflygtninge vil der være i 2050 og hvordan vil det påvirke det internationale samfundsfag?
FN’s generalsekretær António Guterres forudser, at 200 millioner mennesker kan blive fordrevet hvert år inden 2050 som følge af klimaforstyrrelser. I sit budskab på Verdensmiljødagen den 5. juni påpeger Guterres, at mere end 3 milliarder mennesker er berørt af ødelagte økosystemer.  Mere end 200 millioner mennesker kan hvert år blive fordrevet af klimaforstyrrelser inden 2050.”
over 1 milliard
lige nu 27 millioner
usikre tal

Det vil påvirke samfundet da store dele af verden vil ikke kunne bruges, massive flygtningestrømme, nogle steder vil der være meget stor befolkningstæthed, stor fattigdom fordi folk må flygte fra alt de ejer, mangle arbejdskraft,

# data[].attributes.body
intesiment

# data[].attributes.body
Er landene for egoistiske til at hjælpe ulande med klimaforandringerne?
Når de så reagere på klimaforandringerne er det så for sent?

# data[].attributes.body
Lande kan ikke blive enige og hvis de bliver enige overholder de ikke deres aftale
Ulande vil blive rige men vil så ende med at forurene.

# data[].attributes.body
Hvordan vil Bangladeshs økonomi se ud i 2050?

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/viden/klima/fn-lande-vedtager-historisk-klimafond-til-saarbare-lande-ved-cop27

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der blev på FN-klimatopmødet COP27 i Egypten natten til søndag klappet igennem blandt de delegerede, da der efter mange års slagsmål blev nikket enstemmigt ja til et omstridt forslag.

Verdens lande er ved klimamødet blevet enige om at etablere en fond, som skal hjælpe de mest udsatte lande økonomisk med at klimarelaterede tab og skader.

Fonden indebærer, at de rigeste lande skal hjælpe østater og de mindst udviklede lande med at økonomiske tab og skader, som for eksempel , oversvømmelser og højere vandstande er årsag til.

Med andre ord: De rige skal økonomisk kompensere de lande, som er særligt sårbare over for klimaforandringer. Det er et ønske, som de mindst udviklede lande har haft i 30 år, og det bliver altså i store træk opfyldt ved årets klimatopmøde .

Historisk øjeblik

Nabeel Munir, pakistansk diplomat og chefforhandler for en stor gruppe af ulande, kalder aftalen et "historisk øjeblik".

- Det er kulminationen på 30 års arbejde og begyndelsen på et nyt kapitel i jagten på klimaretfærdighed.

- Et strejf af håb for de lande, som er hårdest ramt af klimarelaterede tab og skader, siger han til The Guardian.

FN's generalsekretær, António Guterres, skriver på Twitter, at "COP27 har taget et vigtigt skridt mod retfærdighed".

Hele aftalen ved COP27 blev ikke godkendt i samme ombæring. For det endelige aftaleudkast blev først udgivet, samtidig med at den afsluttende forsamling begyndte.

Derfor bad Schweiz, efter at en række delelementer af aftalen havde fået grønt lys, om en halv time ekstra til at læse udkastet igennem.

Da landene over en time senere samledes igen, blev en endelig aftale også godkendt.

Spørgsmålet om klimakompensation til de fattigste lande har været det helt store politiske slagsmål ved klimamødet.

Tab og skader

For første gang nogensinde har det kontroversielle emne tab og skader i år været på dagsordenen ved et FN-klimatopmøde.

Og selv om mange ikke troede på det, er det lykkedes de knap 200 FN-lande at blive enige om en ordning på området.

Læs her om, hvad tab og skader er:

I FN-regi refererer tab og skader til udgifter, som allerede er indtruffet på grund af klimakatastrofer som ekstremt vejr eller klimapåvirkning i form af højere vandstande.

Hidtil har klimafinansiering primært fokuseret på at mindske CO2-udledninger og hjælpe samfund med at tilpasse sig fremtidige effekter af klimaforandringerne.

Tab og skader er anderledes, fordi det specifikt omhandler udgifter fra skader, som lande - primært fattige ulande - ikke kan undgå eller tilpasse sig til.

Selv om der ved COP27 er indgået aftale om en fond til tab og skader, er det stadig ikke fastlagt, hvad der tæller som tab og skader forårsager af klimaforandringer.

Det kan indbefatte skader på for eksempel infrastruktur, men der er også argumenter for, at det skal omfatte områder, som er sværere at værdisætte såsom tab eller skader på økosystemer.

I juni viste en rapport fra 55 sårbare lande, at deres samlede klimarelaterede tab over de seneste to årtier i alt løb op i cirka 4.000 milliarder kroner - eller cirka 20 procent af deres samlede bnp. Ifølge forskere kan beløbet i klimaskader i de lande fra 2030 løbe op i cirka 4.180 milliarder årligt.

Aftalen om en fond til tab og skader kræver stadig, at lande bliver enige om flere væsentlige detaljer. Heriblandt hvor pengene skal komme fra, samt hvilke lande der kvalificerer sig til at få klimakompensation fra fonden.

Det ventes, at der stadig vil gå flere år, før fonden er klar til at uddele penge til de sårbare lande

Kilde: Reuters

Klimakatastrofe fond til sårbare lande

Rige parter som USA og har undervejs været modvillige til at sige ja til en fond eller mekanisme for finansiering til tab og skader i ulande af frygt for store regninger i fremtiden.

Men i sidste time blev der fundet en løsning, som alle lande på klimamødet kunne nikke ja til.

Den indebærer, at der etableres en fond specifikt til formålet.

At pengene skal være nye og ekstra - og altså dermed ikke kan tages fra eksisterende kasser til ulandsbistand - er et vigtigt punkt, som blandt andet nødhjælpsorganisationer hæfter sig særligt ved.

Overblik over aftalen

I forbindelse med forhandlingerne om klimafonden har det været vigtigt for Vesten at definere, hvilke lande som skal have hjælp fra fonden. FN følger fortsat en defintion fra 1992, og ud fra den er lande som Kina og Saudi-Arabien sårbare lande. Det er de dog reelt set ikke i da, da de siden er blevet rigere.

Præcis hvor pengene skal komme fra, er ikke besluttet endnu. Men de skal findes bredt - og altså ikke kun i de rigestes landes lommer.

Det understreges, at fokus er på nye penge - og ikke bare eksisterende midler, som flyttes fra for eksempel udviklingsbistand.

I aftalen gentages målet fra Parisaftalen om at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til et godt stykke under 2 grader fra det førindustrielle niveau i 2100 - helst ikke mere end 1,5 grader.

Der skal her være mindst to årlige globale dialoger, og resultatet skal drøftes på den årlige COP. Det løber frem til 2026 og kan forlænges til 2030.

Under topmødet foreslog Indien, at der skulle komme en beslutning om at nedtrappe brugen af alle fossile brændsler. Det er dog ikke blevet hørt. I stedet gentages et afsnit om kul fra sidste år om, at der skal skrues ned for brugen af ældre kulkraftværker, som ikke indfanger CO2.
Kilder: UNFCCC.

Pengene kommer imidlertid ikke til at strømme ind til de lande, der lider under klimakatastrofer, med det samme.

Ifølge det godkendte forslag skal der først etableres en komité, som skal afgøre, præcis hvordan fonden skal udformes og fungere - og ikke mindst præcis hvor og hvem pengene skal komme fra.

Den skal kigge på det frem mod COP28, som ligger i slutningen af næste år, hvor det skal falde endeligt på plads.

# data[].attributes.attachment_link.title
FN-lande vedtager historisk klimafond til sårbare lande ved COP27

# data[].attributes.attachment_link.description
Der blev på FN-klimatopmødet COP27 i Egypten natten til søndag klappet igennem blandt de delegerede, da der efter mange års slagsmål blev nikket enstemmigt ja til et omstridt forslag. Verdens lande er ved klimamødet blevet enige om at etablere en fond, som skal hjælpe de mest udsatte lande økonomisk med at klimarelaterede tab og skader.

# data[].attributes.body
Kan det lade sig gøre at ulandene bliver lige så rige som os men uden at forurene i processen?
Hvis det kan lade sig gøre bør vi så hjælpe dem?

# data[].attributes.headline
Er verden klar til at tage imod enorme mængder klimaflygtninge?

# data[].attributes.subject
Er verden klar til at tage imod enorme mængder klimaflygtninge?

# data[].attributes.body
Hvis man kigger overondet set så er verden er ikke klar, da vi ikke har sat penge af til dem og vi har ikke nok resurser til at tage imod dem. De flygtninge der kommer har også mange problemer med at bo i et fremmed land, da de fx er fattige.

# data[].attributes.body
Hvordan kan man udrydde fattigdommen i Dhakas slum
Industrialization is considered the main way poor countries become developed. To successfully develop — or generate more wealth and output — many believe poor countries must shift employment away from agriculture and into manufacturing.
The primary way that countries have become wealthy is via capitalism. Capitalism works best with stable money and low taxes.

# data[].attributes.body
Hvordan påvirker klimaflygtninge den internationale økonomi?
Klimaflygtninge kan ikke få arbejde så arbejdsevnen falder der hvor der er klimaflygtninge, udover det så er klimaflygtninge fattige så de kan ikke bidrage til at få økonomien til at stige ved at købe ting.
Hvordan påvirker klimaflygtninge samfundet?
De kan påvirke samfundet på en dårlig måde og på en god måde.
God måde: de steder hvor der ikke bor så mange mennesker og hvor lokalsamfundet er ved at dø, fx på små øer hvor ingen flytter til men folk bliver bare gamle og dør. Her kan klimaflygtninge bidrage til samfundet hvis man kan give dem økonomisk bistand, måske et hus og et arbejde.
dårlig måde: Hvis der allerede bor for mange mennesker et sted så bliver det bare værre hvis mange klimaflygtninge også flytter der til. for mange mennesker kan gøre at der ikke er nok arbejde eller plads, eller simple faciliteter som orden og renhed i gaderne.

# data[].attributes.headline
hvordan kan vi sikre os at lande der er med i en aftale overholder den aftale?

# data[].attributes.subject
hvordan kan vi sikre os at lande der er med i en aftale overholder den aftale?

# data[].attributes.body
Kunne lave en straf/bøde hvis man ikke overholder aftalen, men der er chance for at de ikke gider at være med i en aftale.
Problemet er at de ikke overholder eksempelvis paris aftalen da de ikke synes at det er meget vigtigt at overholde den aftale, så de vil måske heller overholde den hvis de indser hvor vigtigt det faktisk er. Det har også noget at gøre med atr det er meget svært at overholde paris-aftaalen eksempelvis. Så det kræver at det ikke er for svært at overholde en aftale eller også har landene brug for at få at vide hvad de skal gøre helt præcist.

# data[].attributes.body
https://www.information.dk/udland/2011/04/24-aar-forbud-rekordstort-ozonhul-nordpolen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I 1987 besluttede det internationale samfund at forbyde de såkaldte freon- eller CFC-gasser, der havde vist sig at nedbryde det beskyttende ozonlag i atmosfæren. Aftalen, den såkaldte Montreal-protokol, betegnes som en stor succes, fordi det på kort tid faktisk lykkedes at få vedtaget og igangsat den globale afvikling af de farlige stoffer.

I dag, 24 år senere, har forskerne netop registreret en rekordnedbrydning af ozonlaget over de høje nordlige breddegrader.

"Vi oplever lige nu den hidtil største menneskeskabte påvirkning af atmosfæren på den nordlige halvkugle," siger forskningsleder Niels Larsen, Danmarks Meteorologiske Institut (DMI).

Han opfordrer danskerne til at være agtpågivende over for forårssolen, hvis luftlagene med den svage ozonkoncentration bevæger sig ned over Danmark. Ozonlaget beskytter normalt mod solens ultraviolette (uv) stråling, men jo mindre ozon, desto stærkere uv-stråling og dermed større risiko for sundhedsskader som hudkræft.

Sol + klor + isskyer

Den opsigtsvækkende stærke ozonnedbrydning på de nordligste breddegrader netop nu skyldes de samme mekanismer, som længe har kunnet iagttages i luften over Antarktis i syd.

Over Sydpolen opdagede man første gang en kraftig nedbrydning af ozonlaget tilbage i 1984. Ødelæggelsen skyldtes aggressive klor-atomer, der stammede fra CFC-gasser brugt i spraydåser, kølemidler, skumplast med mere. De langtidsholdbare gasser sivede op genem atmosfæren, op til det stratosfæriske ozonlag i 20-50 kilometers højde, hvor klor angreb ozon-molekyler og ødelagde dem.

Det såkaldte ozon-hul blev et årligt tilbagevendende fænomen i det antarktiske forår fra september til november, hvor kombinationen af tiltagende sollys og klor bundet til skyer af iskrystaller befordrede ozonnedbrydningen. Når solen fik isskyerne til at tø bort, stoppede nedbrydningen, og ozonhullet lukkede sig blot for at vende tilbage det følgende forår.

Vinter og forår er typisk koldere over Antarktis end over Arktis, og man har ikke hidtil set så alvorlig ozonnedbrydning på de nordligste breddegrader. Men gennem marts måned har såvel DMI som europæiske og amerikanske forskere målt en hidtil uset kraftig ozonnedbrydningen over Arktis.

"Vi er på randen af et arktisk ozonhul," advarede midt i marts klimaforsker Markus Rex fra det tyske Alfred Wegener institut for polar- og havforskning, og i går vendte instituttet tilbage med budskabet fra Rex om, at "et så massivt tab af ozon er aldrig før forekommet på den nordlige halvkugle."

Ifølge Niels Larsen fra Danmarks Klimacenter på DMI måles der i øjeblikket en 40 procent nedbrydning af ozonlaget over de arktiske områder.

Forværret af klimaet

Niels Larsen forklarer, at den massive ozononnedbrydning så mange år efter CFC-forbuddet skyldes en kombination af de langlivede klorgasser og de menneskeskabte klimaforandringer.

Normalt opfattes problemet med ozonlaget og problemet med klimaforandringer som to adskilte fænomener forårsaget af to forskellige menneskeskabte påvirkninger: henholdsvis CFC-gasser og drivhusgasser som CO2.

Men nu spiller de to fænomener sammen.

"Drivhusgasser som CO2 opvarmer den nederste del af atmosfæren ved at fastholde varmen nede ved jorden. Det har imidlertid den samtidige virkning, at den højtliggende stratosfære modtager mindre varme og bliver afkølet. Og lavere temperaturer i den arktiske stratosfære fører til større ozonnedbrydning, fordi der ved lave temperaturer dannes disse skyer med iskrystaller, hvor klor stammende fra CFC kommer på en form, så det kan nedbryde ozon," siger Niels Larsen.

"Hvert fjerde-femte år har vi en sådan kold vinter i luften over Nordpolsområdet, og tendensen synes at være, at disse kolde vintre bliver koldere. Så vi har altså Montreal-protokollen, der forbedrer situationen hvad angår ozonnedbrydning, men vi har samtidig klimaforandringerne, der forværrer den. Og der vil gå mange år, før Montreal-protokollen har fået bragt klorkoncentrationerne så langt ned, at problemet ikke er der længere."

Det tager således 50-100 år for de øvre luftlag at blive renset for CFC-klor. Ifølge Markus Rex er stratosfærens indhold indtil nu kun faldet med fem procent i forhold til toppunktet i årene efter Montreal-protokollens vedtagelse.

"Ozonnedbrydning på grund af CFC-gasser vil først være et overstået kapitel mod slutningen af århundredet," vurderer han.

Hold øje med solen

"Jeg tror, vi nu har nået maksimal nedbrydning for dette forår," siger Niels Larsen.

Forårssolen, der har gjort nedbrydningen mulig, vil snart være så stærk, at isskyerne forsvinder og procesen derfor går i stå.

"Men der vil svæve ozonfattig luft rundt over de arktiske områder, og der vil gå nogen tid, før det er blandet op med ozonrig luft fra lavere breddegrader. Luftmassen med ringe ozon kan muligvis drive hen over et område som Danmark og bevirke en forøget uv-stråling. Det kan heller ikke udelukkes, at den gradvise opblanding af den ozonfattige luft med mere almindelig luft giver et lidt tyndere ozonlag over Danmark til sommer," siger DMI-forskeren.

Ifølge Alfred-Wegener-instituttet har den ozonfattige arktiske luft de seneste dage bevæget sig sydpå og nået det sydlige Finland, hvor niveauet for uv-stråling har være forhøjet. Luftmassen forventes nu at bevæge sig mod Rusland, men skiftende vinde vil kunne gøre andre områder udsatte. Ifølge det tyske institut vil personer med følsom hud kunne blive solbrændte eller solskoldede efter bare nogle minutter i den skarpe sol.

Niels Larsen opfordrer til, at man følger DMI's daglige solvarsling, hvor niveauet for uv-stråling i Danmark kan aflæses. I går var uv-indekset på en overskyet dag 0,8. Ved et uv-indeks over 3 bør man ifølge DMI begynde at passe på solen.

# data[].attributes.attachment_link.title
24 år efter forbud: Rekordstort ozonhul over Nordpolen

# data[].attributes.attachment_link.description
I 1987 besluttede det internationale samfund at forbyde de såkaldte freon- eller CFC-gasser, der havde vist sig at nedbryde det beskyttende ozonlag i atmosfæren. Aftalen, den såkaldte Montreal-protokol, betegnes som en stor succes, fordi det på kort tid faktisk lykkedes at få vedtaget og igangsat den globale afvikling af de farlige stoffer.

# data[].attributes.body
Hvilken betydning vil klimakrisen have på flygtninge?

Klimakrisen gør naturkatastrofer værre og oftere, hvilket kan få folk til at flygte fordi deres hjem bliver ødelagt eller så kommer der hungersnød fordi det er varmere.
Indien får vand fra sneen fra Himalaya men grundet klimakrisen som vil få temperaturen til at stige hvilket gør at de sneen forsvinder men ikke kommer tilbage igen så cirka 500 millioner vil stå uden vand.