# data[].attributes.body
DESENVOLUPAMENT

Después del fianl de la Segona Guerra Munidal, Alemnaya havia esta dividida en qautre zones.

Poc después del final de la guerra ja va començar els conficctes entre el bloc capitalisa i el bloc comunita. Les tension entre els EUA, el Regle Unit i Frinça va provar una cirisi a principis del 1948.

Durant la nit del 23 al 24 de junt de 1948, es van apagar totes les llums de Berlín Oest, La cental elèctitca de Gopa-Zschornewitx, El governs occidentals ja coptaven amb reaccions soviètiques a la refora monetària, que el que buscava era evnita que l’URSS es fes amb tota la ciutat, però el bloquig els va afagir desprevingut.

Durant el bloquieg la Unió sivieica va intsficar durant el bloquig la divisió de Berliín. El govern a causa de les molèsties que els causaven els soviètics, va haver de traslladar-se al sector occidental de la ciutat al 1948.

Aquet bloquig a impedir la circulació de mercaderes ente Berlín Oeset i l’Alemaya occidental, però no la ciruculació de persones.

CONSEQÜÈNCIES

Com que la Unió soviètica va adonar-se que el pont aeri garantia l’abastiment de Berlín podia el portat a terme indefinidament el 12 de maig del 1949. Va posar fi al bloqueig.

A conseqüència del bloqueig, es va ordenar la creació d’una reserva pública d’alemets, metères permès i altres béns de primera necessitat per a Berlín.

El bloqueig a va ser el primer punt àlgid de la guerra freda, i aquest comportament dels soviètics va intsidaca la lluita contra el comunisme al bloc capitalista.

Berlín va ser escenari una altra vegada d’un conflicte a la Guerra Freda.

El 1961 finalemnt es va constuir el mur de Berín.

CAUSES

Les causes que van donar lloc a la construcció del mur de Berlín va ser, la guerra freda entre els EUA i l'URSS durant 1945-1991 va provocar que Alemanya se separés entre la RDA i la RFA i com a conseqüència Berlín va quedar viscut i es va produir la construcció del mur. Amb la construcció del mur molts habitants de la RDA van escapar a Berlín occidents, amb l'objectiu de millorar els nivells de vida, la qual cosa estava afectant pràcticament l'economia del costat comunit. Famílies dividides, homes i dones sense possibilitats de veure els seus parits o bé d'arribar als seus treballs.

ACTUALEMNT

Després del Bloc de Berlín el 1948, Alamània va experimentar una divisió temporal seguida d'una reunificació històrica, mentre que Europa en conjunt ha avançat cap a una major integració i cooperació regional, encara que enfronta desafiaments importants en el present.

https://ca.wikipedia.org/wiki/Bloqueig_de_Berl%C3%ADn

# data[].attributes.attachment_link.title
PUENTE AEREO DE BERLÍN, la operación que salvó del hambre a la capital alemana

# data[].attributes.body
DESENVOLUPAMENT

Va ser la primera gurrra de la Guerra Freda. Estimulada per la vitia maosita a la Xina, el juny del 1950, l’URSS va animar els seus alaits de Corea del Nord a envitar Corea del Sud. L’ONU va conemdar l’agressió i a accpetat l’enviament de toroes nord-amercianes dirigides pel genral McArthir.

Aquestes van repel·lor la invasió i van iniciar l’expenció cap al nord. El conflicte va finalitzar amb la Pau de Panmunjeom , el 1954 que va resablir la frontera on era i va consolidar la divisió de les dues corees.

La guerra va durar tres anys i va provar més de quatre millones de morts, la meitat cilivl i s’hi van reproduir les brutalitats.

Ales els Estats Units s’hi va reforçar l’anticomunista, es va multiplicar per quatre la despesa en defensa i la presència militar a l’exterior es va fer permanent. Corea del Nord va quedar devastada pels bombardejos i la Xina va viure co un triomf haver-se enfronat amb èxit al poder occidental.

CONSEQÜÈNCIES

Conflicte entre 2 ideologies polítiques capitalisme i socialisme

Divisió del país a 2 pel Paral·lel 38.

Amenaça d'Atac Nuclear per part dels Estats Units.

Diferències socials entre ambdues Corees: Mentre que a Corea del Nord no hi ha la llibertat d'expressió i la possibilitat de deixar el país de forma legal és gairebé Nula per part dels seus habitants.

A Corea del Sud hi ha la llibertat d'Expressió, els seus habitants són lliures per escollir els seus corrents de pensament, això ha ajudat a corea del sud convertir-se en una potència mundial en tecnologia.

CAUSES

Després que va acabar la Segona Guerra Mundial i el Japó va perdre, es van retirar les tropes japoneses de Corea. Després, les dues potències guanyadores de la guerra van dividir el país.

El nord es va tornar aliat dels soviètics (eren socialistes), mentre que el sud va quedar sota la influència dels nord-americans (eren capitalistes). Aquesta separació va causar problemes entre les dues Corees perquè els del Nord eren vists com una amenaça molt a prop dels Estats Units, i la idea era treure'ls de Corea del Sud.

Amb la divisió, la tensió a la regió fronterera entre Corea del Nord i Corea del Sud va augmentar molt, ja que els governs soviètic i nord-americà volien controlar tot el territori.

Després de diversos intents d'enderrocar el govern sud-coreà, Corea del Nord va envair Corea del Sud el 25 de juny de 1950. Les tropes nord-coreanes van prendre Seül (la capital de Corea del Sud), i això va ser el que va desencadenar el conflicte.

El seu objectiu principal era unificar el territori sota la bandera comunista.

ACTUALMENT

després de la Guerra de Corea el 1953, Corea del Nord i Corea del Sud han seguit camins molt diferents en termes de desenvolupament polític, econòmic i social. Mentre que Corea del Nord continua sent un estat totalitari aïllat, Corea del Sud s'ha convertit en una democràcia pròspera i desenvolupada. No obstant això, persisteixen desafiaments i tensions a la península coreana que requereixen una gestió acurada i cooperació internacional.

https://humanidades.com/guerra-de-corea-1950-1953/

# data[].attributes.body
DESENVOLUPAMENT

A inicis de 1964, el president dels Estats Units, Lyndon B. Johnson, va donar el seu vistiplau per a que el Vietnam del Nord fos bombardejat per les tropes nord-americanes. Aquest fet va marcar el inici de la guerra del Vietnam, encara que les hostilitats ja havien començat molt abans. Els pactes signats a Ginebra s'havien incomplert progressivament per les dues parts i tant els Estats Units com l'URSS, principals potències en aquesta conjuntura, van aprofitar per recolzar cadascun al bàndol amb què s'identificava ideològicament. El resultat va ser el immediat esclat de la guerra.

CAUSES

La causa principal del conflicte va ser l'intent d'enderrocar el govern del Vietnam del Sud. Això va ser impulsat per algunes guerrilles comunistes d'aquesta zona que segur que et sonen, com ara el Vietcong o el Front d'Alliberament Nacional. Aquest intent de cop d'Estat va ser recolzat pel Vietnam del Nord, i va resultar en una guerra entre tots dos països. L'objectiu era crear un únic país comunista que fos aliat de Xina i URSS.

CONSEQÜÈNCIES

La guerra del Vietnam, en què a més van participar països com la Xina del costat dels nordvietnamites, i Austràlia, Espanya, Tailàndia, Corea i Filipines del costat del Vietnam del Sud, va deixar prop de 5,7 milions de víctimes.

A més, va suposar un important dany mediambiental al Vietnam i als països de la zona, especialment Cambodja, que a més es va veure afectat per la intervenció militar dels Estats Units i va trigar gairebé dues dècades a iniciar la seva reconstrucció.

Dins l'ordre mundial de l'època, la derrota dels Estats Units va significar un fort cop a s o poder militar i internacional, que fins aleshores gaudia de total immunitat. Xina i la URSS van ser les més afavorides.

Tot i això, l'efecte més significatiu va ser la reconstrucció del mateix Vietnam, que va haver de acollir els diferents grups socials i polítics en una sola nació. A més, els informes parlen de gairebé 10 milions de refugiats.

ACTUALMENT

Vietnam ha experimentat una transformació notable des de la Guerra del Vietnam, amb un creixement econòmic significatiu, estabilitat política relativa i millores en el desenvolupament social. Tot i això, persisteixen desafiaments en termes de drets humans, llibertats polítiques i desenvolupament sostenible.

# data[].attributes.body
DESENVOLUPAMENT

La crisi derls míssils de Cuba va ser una important confrontació de la Guerra freda entre els Estats Units i la Unió Soviètica per les intal·lacions de míssils proporionades pels soviètics a cuba.

El maig de 1960, el primer ministre soviètic Nikita Khrutxtoxov va prometre que la Unió Soviètica denfensaria l’acabat de crar govern revolucionari cubà.

Cap a l'estiu de 1962, els Estats Units es van assabentar que la Unió Soviètica havia començat les trameses de míssils; avions espia que sobrevolaren Cuba havien fotografiat els treballs de construcció dirigits pels soviètics cap al 29 d'agost i el primer míssil balístic fou descobert el 14 d'octubre.

Els vaixells soviètics amb rumb cap a Cuba retornaren per evitar la zona controlada, mentre que el diàleg entre Khruitxtxov i Kennedy s'obrí a través de canals diplomàtics. Després de diversos dies de negociació, durant els quals hom va témer la possibilitat d'una guerra nuclear, Khruitxtxov acordà desmantellar l'emplaçament dels míssils i retornar-los a la Unió Soviètica i oferí als Estats Units que n'inspeccionés l'emplaçament com a garantia per tal que no envaís Cuba.

CAUSES

El govern dels Estats Units estava decidit a evitar que Cuba es convertís en un lloc que propagés idees revolucionàries a Amèrica.

Estats Units va intentar diverses vegades enderrocar el govern de Castro.

Els Estats Units van imposar un bloqueig comercial i econòmic al govern de l'Havana.

Hi havia rivalitats entre la Unió Soviètica i els Estats Units, com a part de la Guerra Freda.

Es van instal·lar míssils de l'OTAN a Turquia apuntant a les principals ciutats soviètiques.

CONSEQÜÈNCIES

Les principals conseqüències de la crisi dels míssils van ser aquestes:

La mort del pilot nord-americà Rudy Anderson, que estava volant l'avió espia U-2 enderrocat per les defenses antiaèries cubano-soviètiques.

El compromís dels Estats Units de no declarar la guerra a Cuba.

L´inici de diferències en les relacions entre la Unió Soviètica i el govern de Fid﻿el Castro. Castro va expressar públicament el seu disgust pel desmantellament de les rampes de míssils soviètics.

El desmantellament dels míssils que l'OTAN havia instal·lat a Turquia, que va tenir lloc sis mesos després de la crisi d'octubre

ACTUALMENT

Cuba ha experimentat una sèrie de canvis des de la Crisi dels Míssils el 1962, però continua sent un país amb un sistema polític socialista, una economia en transició i una societat rica en història i cultura.

.https://enciclopediaiberoamericana.com/crisis-de-los-misiles/

# data[].attributes.body
DESENVOLUPAMENT

La guerra d'Afganistan va ser un gran embolic que va passar entre els anys 1979 i 1989. La cosa era que Afganistan tenia un govern socialista, i la Unió Soviètica els donava suport amb diners i armes. Però hi havia gent, els "muyahidines", que no estaven d'acord amb això i lluit

A ven contra el govern. Aquests muyahidines van rebre ajuda d'altres països, com els Estats Units, que els donaven moltes armes i diners. La guerra va ser una part important d'una època anomenada la Guerra Freda, on els dos bàndols, comunisme i capitalisme, es barallaven sense atacar-se directament. La cosa va començar amb una revolta el 1978, i va acabar amb els soviètics retirant-se el 1989.

CONSEQÜÈNCIES

Les coses van empitjorar perquè va començar una lluita armada entre els rebels afganesos, coneguts com a mujahidins, i l'exèrcit soviètic. Era una baralla molt violenta, amb molta gent morint i el país quedant destrossat.

Les conseqüències van ser molt tristes. La guerra va durar anys i va deixar un país devastat amb moltes vides perdudes. Molta gent va fugir del país buscant refugi a altres llocs. A més, la guerra va tenir ramificacions globals, ja que va alimentar tensions entre els Estats Units i l'URSS, contribuint en certa manera a la Guerra Freda. En resum, va ser un desastre que va afectar a moltes persones i va tenir un impacte enorme a nivell mundial.

CAUSES

La guerra d'Afganistan del 1979 va començar perquè els grans líders dels seus països no es podien posar d'acord sobre qui havia de controlar Afganistan. L'Unió Soviètica, un super poder en aquell temps, va decidir intervenir, pensant que podien controlar les coses i guanyar influència. Però molta gent a Afganistan no estava contenta amb això i es va posar en contra dels soviètics. Van començar a lluitar, i això va esclatar en una guerra brutal que va durar molt de temps. És com si dos grups de persones tinguessin una gran discussió i no poguessin trobar una solució pacífica, així que van acabar lluitant amb armes. Aquesta guerra no només va fer mal a les persones d'Afganistan, sinó que també va tenir conseqüències greus a nivell mundial.

ACTUALMENT

Afganistan continua enfrontant una sèrie de desafiaments significatius, incloent-hi la inestabilitat política, la violència armada, la pobresa i la manca de desenvolupament econòmic i social. La situació al país continua sent complexa i cal un enfocament integral i coordinat tant a nivell nacional com internacional per abordar aquests problemes i promoure la pau i l'estabilitat a llarg termini.

https://es.wikipedia.org/wiki/Guerra_de_Afganist%C3%A1n_(1978-1992)

# data[].attributes.attachment_link.title
🇦🇫¿Cómo inició la GUERRA en AFGANISTÁN?: La Guerra AFGANO-SOVIÉTICA en 11 minutos 🇦🇫🇷🇺

# data[].attributes.body
DESENVOLUPAMENT

Les dictadures a Guatemala van ser governs on una sola persona o un grup petit tenien tot el poder i controlaven tot el país. Això volia dir que no hi havia eleccions justes i lliures, i la gent no podia expressar les seves opinions lliurement. Els líders d'aquestes dictadures feien servir la força i la repressió per mantenir-se en el poder i silenciar els qui s'hi oposaven.

Aquestes dictadures van tenir un desenvolupament llarg i complex. Algunes de les causes van ser problemes polítics, socials i econòmics a Guatemala. A més, va haver-hi influència d'altres països i conflictes internacionals que van contribuir a la inestabilitat política.

Durant aquest temps, moltes persones van patir violacions als seus drets humans, com ara la llibertat d'expressió i la llibertat de reunió. També va haver-hi persecució de grups opositors i repressió violenta contra els qui s'aixecaven en contra del govern.

CARACTERÍSTIQUES

Les dictadures a Guatemala es caracteritzaven per un exercici autoritari del poder, violència estatal, corrupció i absència de llibertats democràtiques bàsiques per a la població. Aquests règims van deixar un llegat de patiment i lluita per la democràcia al país.

ACTUALMENT

Guatemala està treballant per superar els seus desafiaments i construir un futur més pròsper i equitatiu per a tots els ciutadans. Encara que enfronta obstacles significatius, el país també té moltes fortaleses i oportunitats per avançar cap a un desenvolupament sostenible i una inclusió social més gran.

https://www.elsevier.es/es-revista-latinoamerica-revista-estudios-latinoamericanos-83-articulo-las-dictaduras-militares-guatemala-1982-1985--S1665857415000022

# data[].attributes.body
DESENVOLUPAMENT

Xile ha passat per diversos períodes de canvis polítics i socials al llarg de la història, des de la colonització espanyola fins a la transició a la democràcia. Tot i que ha enfrontat desafiaments, ha aconseguit mantenir una estabilitat relativa i un desenvolupament econòmic significatiu.

CAUSES

Desigualtat social i econòmica: Al llarg de la seva història, Xile ha enfrontat profundes divisions socioeconòmiques. Grans disparitats en la distribució de la riquesa i oportunitats han generat tensions i conflictes a la societat.

Intervenció Estrangera: En diversos moments de la seva història, Xile ha experimentat la intervenció de potències estrangeres als seus assumptes interns. Això ha influït en la política i l'economia del país i ha generat ressentiment i desconfiança envers aquestes potències.

Conflictes Polítics Interns: Xile ha estat testimoni de nombrosos conflictes polítics interns al llarg dels anys. Això inclou disputes entre diferents grups polítics, moviments socials i tensions ètniques que han contribuït a la inestabilitat política al país.

CONSEQÜÈNCIES

Les conseqüències de la història de Xile inclouen tant èxits com desafiaments en termes de democràcia, desenvolupament econòmic, desigualtat social i justícia. Aquests aspectes continuen modelant el present i el futur del país.

ACTUALMENT

Xile es troba en un moment de canvis i transformacions en diversos àmbits. Tot i que enfronta desafiaments importants, també té l'oportunitat de construir un futur més inclusiu, equitatiu i sostenible mitjançant la participació ciutadana, la reforma política i el diàleg social.

https://es.wikipedia.org/wiki/Guatemala