# data[].attributes.headline
Ideer med utube videoer til noder, kor, lege mm

# data[].attributes.subject
Ideer med utube videoer til noder, kor, lege mm

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.headline
Masser af sang lege (koropvarmning, rytmer mm)

# data[].attributes.subject
Masser af sang lege (koropvarmning, rytmer mm)

# data[].attributes.attachment_link.title
Musik for mange ører #1 - Leg med rytmer

# data[].attributes.attachment_link.title
Prisnomineret: Slip tøjlerne, så kreativiteten kan sprudle, siger Anna til musiklærerne

# data[].attributes.attachment_link.description
Skal det lykkes at fremme kreativitet i musikvalgfaget, kræver det mod til en passende mængde kaos, skriver Anna Pedersen i sit bachelorprojekt. Hun har udviklet en didaktisk model, som musiklærere kan bruge. Hendes projekt er nomineret til en pris hos Lærerprofession.dk.

# data[].attributes.body
Tja

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.attachment_link.description
Lån Musikkens matematik af Per Haspang som eller bog. Bestil, reserver, lån fra alle danmarks biblioteker. Afhent på dit lokale bibliotek eller find online.

# data[].attributes.body
Vurder selv kvalitet - jeg linker bare…

# data[].attributes.attachment_link.title
Sjov med Musmatik videoer - Sjov med Musmatik

# data[].attributes.attachment_link.title
Tværfagligt samarbejde mellem musik og matematik - Studieretningsprojektet - STX | Emu.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Samarbejdsmuligheder og opgaveformuleringer i fagkombinationen matematik og musik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hey. I'd like to introduce you to Boethius and Guido. Both of them died centuries ago but it's important that you know who they are so you can be thankful for what they did.
The seven-note diatonic musical scale is ancient. It was most likely originally played in descending order. If you've ever played a musical instrument or took any kind of music lessons, even in school, you've heard notes being called C-D-E-F-G-A-B or Do-Re-Mi-La-Sol-La-Si, depending on where you live. Have you ever wondered when and how these notes got their names? What's their meaning and do they always mean the same thing? Even if you've never asked yourself these questions, we're here to answer them. In any case, it's a curious story.

For centuries, the letters of the Latin alphabet were used in different music notation systems. According to historian Willi Apel, the first person known to describe this letter-name system was the 6th-century philosopher Boethius. He used the letters of Romans to signify the notes of the two-octave range people were using at the time. It looked like this:

A-B-C-D-E-F-G-H-I-K-L-M-N-O
Three things become obvious:
You might have noticed that the letter J is missing. There's a simple reason for this - it didn't exist yet. The letter J appeared in the alphabet around the 16 th century.

Back then the notes started with A, of course. This was the logical thing to do, as Boethius was not thinking in terms of major and minor scales we have today, but was trying to describe each pitch in his entire range of possible notes. So A, the first letter of the alphabet, was, quite intuitively, just a he used to label the lowest tone in this range. Though eventually the Boethian "A" coincided with our modern "A", and that is where the philosopher put it first, it didn't always necessarily signify the note we call A nowadays. In some versions of his system Boethius used the letter A to refer to the note we now call C. (and so did Notcerus Balbulus at some point), which might be proof that our modern major scale was already being developed - starting on C makes the major scale and there were no "black keys".

In modern practice, we use the same letters for identical pitch classes within different octaves. This obviously wasn't the case when Boethius walked the earth. An octave higher than A was not an A - it was an O, for example. Or an H, depending on which system you look at.

Later on, the range of possible tones was enlarged to three octaves, which led to the use of repeating letters, from A to G. When they signified a note from the second octave they were written in lower-case (a-b-c...) and double lower-case was used for the third octave (aa-bb-cc...). Then the range was extended once again, this time, down by one note. The note was named with the Greek letter G (Г), gamma - this is where the French word for scale "gamme" came from. The English "gamut" derives from "Gamma-Ut", the lowest note in Western Medieval tradition, but we'll get to that.

Gradually, the five remaining notes of the chromatic scale were added, which lead to adding the black keys to piano keyboards. Because of the dissonance in the tritone interval the first note to be lowered was B, so the first tone added to the scale was B♭ (B-flat). This change was not always obvious in notation but B♭ was usually written as a Latin "b" which had a very round form, as opposed to the Gothic "b" which had harder edges and was used for B♮ (B-natural). This difference in writing led to the separation of the two modern symbols for "flat" (♭) and "natural" (♮).

The Gothic "b" turned into an H in some parts of Europe. This either came from "hart", the German word for hard, or simply due to the visual resemblance between the Gothic "b" and the letter "h". So if you're from Germany, Croatia, the Czech Republic, Denmark, Finland, Hungary, Iceland, Norway, Poland, Serbia, Slovakia, Slovenia or Sweden, there's a big chance you've seen the H or even used it.

Confusingly, instead of B♮ (B-natural) in German notation H would be used. And instead of B♭ (B-flat) you would see B. Sometimes, mainly in music for international use, followers of the German tradition put H in place of the B♮ and Bb (with a modern "b" instead of the original symbol) in place of the B♭. While in this case the use of B-double-flat (B♭ or Bes in Northern Europe) may be confusing, it is so rare that people generally understand the notation.
Guido and Do-Re-Mi...
In other countries instead of the letters C-D-E-F-G-A-B (or H) notes are represented by the syllables Do-Re-Mi-Fa-Sol-La-Si. You probably use these if you're used to Arabic, Bulgarian, Flemish, French, Greek, Hebrew, Italian, Mongolian, Persian, Portuguese, Romanian, Russian, Spanish, Turkish or Ukrainian notation. The person responsible for this is Guido d'Arezzo.

The practice of assigning syllables to different notes is called solmization, from the Medieval Latin word "solmisatio" (formed from the names of the notes Sol and Mi). The oldest record we have of this is from ancient India but it wasn't until a few thousand years later that Isidore, the Archbishop of Seville, said: "Unless sounds are remembered, they perish, for they cannot be written down." An eleventh-century Italian monk of the Benedictine order by the name of Guido took it upon himself to think of a way to preserve the numerous sacred tunes by making the elements they consisted of easier to remember.

Guido spent his early years in a monastery in Pomposa. His creativity earned him fame and respect in northern Italy but brought him the envy of monks from his own monastery. Perhaps this jealousy was the reason he eventually moved to Arezzo. There he wrote a training book for the singers at the local cathedral. Guido's practical ideas and innovative thinking caught the pope's attention and he was soon invited to Rome to teach his methods to the clergy.

Brother Guido noted that most Gregorian chants popular at the time could become easy to learn through the already existing practice of solmization. Singers would not have such a hard time remembering music if they can associate the written notes on the (then six-note) scale with the appropriate sounds. Since the modern scale already existed he started from C and assigned a syllable to each note. Later Do-Re-Mi-Fa-Sol-La-Si became the basis of the solfège system, the term deriving from the names of the two notes Sol and Fa.

Actually, the names Guido originally came up with were Ut-Re-Mi-Fa-Sol-La and he took them from the initial syllables of each of the first six half-lines of the first stanza of the Gregorian hymn Ut queant laxis. The piece's text was most probably written by Italian monk and scholar Paulus Diaconus (8 th century) and its musical line (possibly written by Guido) was either inspired by the earlier setting of Horace's "Ode to Phyllis" or directly taken from it.

The words of the first stanza go as follows:

It may be translated as:
So that your servants may, with loosened voices, resound the wonders of your deeds, clean the guilt from our stained lips, O Saint John. Bobby McFerrin Demonstrates the Power of the Pentatonic Scale:
The initial syllables and the meter are beautifully preserved in this paraphrase by Cecile Gertken:

"Ut" was replaced by "Do" in the 1600s because the latter had a more open sound and thus was easier to sing. There are some places, however, where people still use "Ut". "Do" most likely came from "Dominus", meaning Lord in Latin.

"Si", the syllable for the seventh degree, wasn't added until the 18 th century. It was changed to "Ti" in Anglophone countries by Sarah Glover so that each syllable would begin with a different letter.

In Elizabethan England, a simplified version of this system was adopted where only the syllables Fa, Sol, La and Mi were used. This resulted in the scale being "Fa, Sol, La, Fa, Sol, La, Mi, Fa". Thankfully, this system was eliminated in the 19 th century.

By the way, Guido d'Arezzo practically invented the staff (or stave) - the five lines you've seen notes written on. Before his time, musicians wrote the notes between the lines of text. Whether a melody went up or down was indicated by their position. But, due to the lack of staves, this method was too inaccurate. It was very difficult to tell how far up or far down a note was situated. So Guido drew the lines (no pun intended) and began writing the notes on them or between them.
Do doesn't always mean Do
There are, in fact, two versions of sol-fa used today - Fixed Do and Movable Do. In Fixed Do, Do is always equivalent to C, Re to D and so on. In Movable Do, the "value" of Do is the pitch you start on. You then continue, preserving the respective intervals but naming the subsequent notes with the syllables that follow in their standard order. It's basically singing the same thing in different keys. For example, if you're singing the major scale in C major your scale would be C,D,E,F,G,A,B,C but if you're in D major your Do,Re,Mi,Fa,Sol,La,Si,Do would be D,E,F♯,G,A,B,C♯,D. They're both used in different parts of the world.
Alternative theories
It has sometimes been suggested that the solfège syllables were really derived from dāl, rā', mīm, fā', ṣād, lām, tā' - the syllables of the Arabic solmization system درر مفصّلات Durar Mufaṣṣalāt (meaning "Separated Pearls") during the Islamic influences in Medieval Europe. A few people throughout history have supported this claim but none of them have ever presented any documentary evidence for it. In Indian classical music, the corresponding syllables are sa, re (ri), ga, ma, pa, dha, ni. This technique was used to set Hindu holy texts (the Sanhita portion of the Samaveda) dating back to 1300-1000 BCE to music. This is the earliest use of solfège that we know of.

ANYWAY, this was mostly the story of Boethius and Guido - two men we should all be thankful to for making music what it is today. For more interesting info on the nature and history of music, go to Drooble - we'll meet you there!

# data[].attributes.attachment_link.title
How did music notes get their names? - Drooble The Blog

# data[].attributes.attachment_link.description
Hey. I'd like to introduce you to Boethius and Guido. Both of them died centuries ago but it's important that you know who they are so you can be thankful for what they did. The seven-note diatonic musical scale is ancient. It was most likely originally played in descending order.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. KROPPEN

Vores krop og holdning er med til at forme stemmen som instrument. Særligt når vi synger har holdningen stor betydning for stemmen. Det vil være afgørende, at du bruger kroppen så den støtter sangen og hjælper til at udnytte din stemme bedst muligt. Kropsbevidsthed og god holdning er udgangspunktet for en sund og velfungerende stemme.

Øvelser til sangerholdning

Den gode arbejdsstilling

Når du sidder: Sid godt på stolen, begge fødder på gulvet, lang mave, lang ryg, tænk 'ingen folder i blusen og en kongekrone på hovedet'.

Navneleg med improviseret lyd og bevægelse

Alle står i rundkreds. Læreren laver en improviseret lyd med tilhørende bevægelse, og bliver stående i sin slutpositur. Eleverne imiterer samtidigt og præcist og bliver ligeledes stående i slutposituren. Alt efter elevernes mod, kan læreren fortsætte med at lave nye lyde med bevægelser et par gange, indtil eleverne er trygge ved at skulle improvisere selv. Er det svært at finde på, er det tit fordi der er for mange muligheder. Begynd evt. med at lave lyde over eget navn, og når de er trygge ved det, kan rammerne udvides. Inden eleverne selv skal til at improvisere, kan man aftale en 'vikar' (en planlagt lyd og bevægelse), som man kan bruge, hvis man ikke kan finde på noget selv. Husk, at alle lyde er lige gode.

Hvis eleverne skal udfordres yderligere, kan man aftale at lydene skal være kontrasterende - piano/forte, legato/staccato eller højt og dybt.
Udbytte: opvarmning af stemme og krop, stemme- og kropsbevidsthed, improvisation/ imitation, udtryksmuligheder, solo.

Beat boxing: PTKT

Sig konsonanternes lyde, ikke deres navn, i en fast puls: p, t, k, t. Få eleverne til at "spytte" teksten energisk ud, så deres krop bliver aktiveret. Lav et meget kort slip mellem hver lyd, så lydene bliver staccato/robot-agtige.
Udbytte: Vi får aktiveret og bliver bevidst om de muskler, som vi skal bruge for at få luften ud af kroppen (bl.a. de lige og skrå mavemuskler). Derudover er det sjovt og sejt at beatbokse.

Bilen: læbe- og tungerul

Sig som en bil på Brrr (læberul) eller Drrr (tungerul). Fx skalatrin, køre op og ned af bakker eller "gør, hvad min hånd viser".

Udbytte: Læberul er godt i begyndelsen af stemmeopvarmningen, Læberul eller tungerul er også godt at øve de lyse toner med (glideture op til de høje toner), da det er meget skånsomt for stemmen.

Dufte til blomst, hundelort, find selv på:
"Pluk en blomst" og snus til den - træk vejret ind gennem næsen, og gør plads i mundhulen til at al den dejlige duft (ganesejlet hæver sig derved). Hold den dejlige åbne fornemmelse og suk ud på forskellige vokaler (ah, ih, uh...) i skiftende tonehøjder og dejlige glissader.
Udbytte: En åben klang og sundt åndedrætsflow.

Sæbebobler

Form en sæbeboble med hænderne nedefra og op og ned igen, samtidig med at du synger et glissando på ju eller fu, som følger hændernes bevægelser. Lav sæbeboblerne (bevægelserne) i forskellige størrelser og kom derved omkring i stemmen.
Udbytte: Smidig stemme, mindske registerskift (knæk i stemmen) og udvidelse af ambitus (højt og dybt).

Syng med varieret klang

Vælg en sang, som eleverne kender godt - f.eks. ABC- sangen, og syng den med forskelligt stemmebrug ud fra associationer:
Instrumenter: Fløjte (du du), rockguitar (daown), harpe (pling pling), cello (la la)
Figurer: Engel, robot, heks, operasanger
Følelser: Glad, sur, ked af det, genert
Musikalske parametre: piano/forte, legato/staccato osv.
Skift flere gange i løbet af sangen, ved at vise med kroppen hvilken måde de skal bruge stemmen på (spil på guitar, ked af det, mm.)
Udbytte: Bevidsthed om de mange udtryksmuligheder de har i deres stemme, og at de selv kan vælge hvilken klang de vil bruge. Den erfaring er god at have, når de skal arbejde med udtrykket i en sang.

Priksang (staccato)

Prik ud i luften på alle stavelser i sangen.
Udbytte: Præcision, klang, intonation og rytme.

Hvad har sangen på hjerte?

Når vi arbejder med billeder i sangens univers og sætter ord på hvilke følelser den beskriver, arbejder med sangens "farver", sangens "humør", så sender hjernen besked til resten af kroppen, åndedrættet og stemmen om at reagere på lige præcis den energi. På den måde kan vi ved tankens kraft træne vores stemme til større spontanitet og udtryksbredde. Det er en stor hjælp for stemmen!

Det "rigtige" billede indstiller kroppen og forbereder stemmens ansats, så klang, energi og udtryk går op i en højere enhed.

Ideelt set hjælper din mentale indstilling på én gang med at udligne uhensigtsmæssige balancer i holdning, åndedræt og stemmelæber OG til få det rigtige udtryk i sangen.

Øvelser til tanke / indstilling

Syng ud fra en følelse/stemning

Prøv at synge ud fra en følelse (glad, trist, vred, forelsket...) eller forskellige figurer (trold, engel, skrap politimand eller lign). Snak derefter om hvilke(n) følelse eller figur der passer bedst til sangens tekstlige udtryk. Måske skifter sangen udtryk undervejs? Bliv enige om hvilket udtryk I vil give sangen og synge den igen - gerne med en krop, som også udtrykker den eller de følelser eller figurer I har valgt.
Udbytte: Stemmebevidsthed, musikalsk udtryk, tekstarbejde, fortolkning og leg.

Spørg ind

Spørg ind til børnenes oplevelser/billeder af sangen, tal om svære ord, sig dem mange gange, "smag" på dem.
Sæt gang i fantasien ved at lade dem forestille sig en tegnefilm af sangen, hvor alt er muligt. Er det dag, nat, sommer, vinter, sol, regn, indenfor, udenfor, er man alene eller sammen med andre, tænker man højt eller taler man direkte til andre? Hvilke farver har denne scene i tegnefilmen? Hvor gammel er den, der synger? Osv.
Udbytte: Tekstarbejde, kreative læreprocesser, musikalsk bevidsthed, fortolkning.

Stumsang

Syng sangen igennem, men stop lyden og sæt den i gang igen ind imellem: Vis et stop-tegn med hånden, når de ikke skal synge mere - men fortæl dem, at melodien skal flyde videre inde i deres hoveder - stumt. Sæt dem i gang igen - nu skal de synge videre på sangen. I begyndelsen laves skiftene, så de passer til frasernes afslutning og begyndelse, men efterhånden, kan man stoppe og starte midt i fraserne.
Hvis I har en sang med fagter til, så lav evt. et vers stumt, men lad fagterne fortsætte.

Udbytte: indre gehør, intonation, opmærksomhed, fokus, billeddannelse.

Her kan du hente hele teksten fra denne side som printvenlig pdf.

Du kan også hente fire flash cards til de fire temaer: Kroppen, Luften, Stemmen og Tanken. Kortene har illustration på forsiden og stikord til dig som underviser på bagsiden, så de kan printes og lamineres til lang tids brug.

Hent sidens tekst som printvenlig pdf
Hent de fire flash cards med for-og bagside:

Vær en tydelig forgangs(WO)mand

Dine elever imiterer dig

Tag øvelserne på dig

Den udstråling og energi du selv har, er den, du smitter dine elever med

Når du arbejder med A-lyde, skal det være et klart åbent A (Arne) i modsætning til et fladt lukket A (Ane)

Husk, at hvis det gør ondt eller vi bliver hæse, når vi synger, så gør vi noget forkert.

Når du kan høre, at børnene slider på deres stemmer, må du gerne korrigere dem - du kan f.eks. sige: Husk, at synge med de bløde stemmer.

1. - 2. Klassetrin
Sangteknik: Eleverne skal styrke deres sikkerhed i intonation og bevidsthed om egen stemme. Fællessangen skal fortrinsvis foregå uakkompagneret eller med diskret akkompagnement. Sangene skal synges i et passende lyst stemmeleje afpasset efter deres karakter, og eleverne opfordres jævnligt til at synge små solistiske passager. Elevernes intonation styrkes gennem arbejde med vekselsang og ekkosang.
Det er væsentligt, at eleverne får positive erfaringer med det at synge.
Eleverne skal desuden lære at synge efter musikalske anvisninger. Det er vigtigt for elevernes stemmebevidsthed, at de udfolder sig kreativt, legende og eksperimenterende med stemmens mangfoldige udtryksmuligheder. Eleverne skal eksperimentere med stemmen med udgangspunkt i forskellige karakterer. Stemmens udtryksmuligheder udfordres også ved at lære eleverne at synge på forskellige måder. Det kan eksempelvis være dybt/højt, svagt/ kraftigt, inderligt/udtryksfuldt eller fint/groft.

Improvisation:Eleverne skal lære at arbejde med improvisation i skabende processer. Improvisation handler om at skabe et musikalsk produkt af øjeblikkets inspiration og med anvendelse af fri fantasi, men det skal dog foregå indenfor klart udstukne rammer med begrænsede valgmuligheder.
3. - 4. Klassetrin
Sangteknik: Eleverne skal arbejde med at udvikle en god intonation, og de skal arbejde med at udvide stem- mens ambitus (toneomfang) samt bruge kroppen hensigtsmæssigt til støtte for sangstemmen. Eleverne skal lære, at sange alt efter deres karakter fordrer forskellig stemmekvalitet, udtryk og sangstil.

Improvisation: Improvisation foregår fortsat med stemme.
5. - 6. Klassetrin
Sangteknik: Eleverne skal fortsat videreudvikle egne stemmer og udtryk. Eleverne skal desuden lære at synge i mikrofon, hvilket kan foregå både solistisk og i grupper. I undervisningen arbejdes fortsat med vokal enstemmighed. Undervisningen tilrettelægges, så eleverne kan afprøve forskellige sang- og klangidealer.

# data[].attributes.attachment_link.title
STEMMETRÆNING PÅ HOLD - Sang bevægelse og læring

# data[].attributes.attachment_link.description
STEMMETRÆNING PÅ HOLD 1. KROPPEN Vores krop og holdning er med til at forme stemmen som instrument. Særligt når vi synger har holdningen stor betydning for stemmen. Det vil være afgørende, at du bruger kroppen så den støtter sangen og hjælper til at udnytte din stemme bedst muligt.

# data[].attributes.headline
Den gode time - opbygning fra sangens hus

# data[].attributes.subject
Den gode time - opbygning fra sangens hus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Lisbeth Hædersdal
"Sproglig udvikling blev skrevet ind i alle fagenes læseplaner i forbindelse med folkeskolereformen i 2013, og er et tværgående tema på lige fod med 'It & Medier' samt 'Innovation & Entreprenørskab'. Det er derfor obligatorisk at arbejde med den sproglige dimension på tværs af fag - også i de praktisk-musiske fag", Lisbeth Hædersdal.
Indførsel og rammesætning
I Høje Taastrup Kommune læner skolerne sig op ad kommunens sprog- og læsestrategi, der fordrer, at skolerne har et skærpet fokus på den sproglige dimension i undervisningen. På Ole Rømer-Skolen fylder arbejdet med den sproglige dimension i fagundervisningen meget, dels fordi 98 % af eleverne hører under betegnelsen tosprogede elever: " Elever, der har et andet modersmål end dansk, og som først ved kontakt med det omgivende samfund, eventuelt gennem skolens undervisning, lærer dansk" (Børne og Undervisningsministeriet). Eleverne på Ole Rømer-Skolen har mange forskellige sproglige forudsætninger med sig i bagagen, når de starter i skole, hvorfor der på skolen arbejdes ud fra et sprogsyn om, at alle sprog er en ressource, og at eleverne skal have lov til at trække alle deres sproglige ressourcer ind i fagene.

Alle faglærere er sproglærere
At være tosproget og flersproget er et læringsvilkår, vi ikke kan ændre på, men i højere grad medtænke som en ressource i alle undervisningssammenhænge, da eleverne på én og samme tid skal lære sproget, lære om sproget og lære gennem sproget. Alle faglærere skal dermed have fokus på sproget, og lære at blive sproglærer. Udviklingen af tosprogede elevers sprogtilegnelse kræver i sig selv ikke en markant anderledes sprogpædagogik end den, som etnisk danske elever har brug for, men den kræver en bevidst opmærksomhed på bestemte områder.

Vi ved blandt andet, at det er de kognitive læringsteorier, der skal sættes i centrum for undervisningen, hvis de tosprogede elever skal have optimale læringsbetingelser. Det betyder, at de tosprogede elever lærer bedst ved at interagere og kommunikere i undervisningen, og helst i al fagundervisning. De kommunikative aktiviteter skal helst foregå i autentiske kommunikations-situationer, hvor eleverne motiveres til, og aktivt er nødt til at bruge sproget - og her kan musikundervisningen i høj grad være med til at understøtte kommunikationen, idet eleverne er kommunikativt aktive og stimuleres både socialt, kropsligt, kognitivt og følelsesmæssigt.

Musik og sprog
At musik påvirker den kognitive kompetence, influerer ofte på, at man også kan tale om musik som et nyttefag, der sekundært kan have gavnlig effekt på eksempelvis de matematiske eller sproglige færdigheder. ('Den opdragelsesorienterede begrundelsestype' Nielsen 2010:55). I den forbindelse tjener musikundervisningen en transfereffekt, idet udvidet musikundervisning kan være med til at støtte udviklingen inden for andre faglige og sproglige områder.

Musikprojekt og sproglig udvikling
Ideen om et projekt, der forener sprog og musik er opstået ud fra en erkendelse af, at sproglig udvikling kan og skal læres i alle fag - ikke kun i dansk og matematik, og at alle faglærere med fordel kan tage del i at løfte den sproglige udvikling. Der arbejdes med et bredt repertoire af sange, salmer, rim og remser og rap, hvor eleverne skal lære at fokusere på det tekstlige indhold samt sprogets stilistiske træk og udtale. Eleverne får mulighed for at eksperimentere, lege og arbejde med intonation, sprogtone, artikulation, rytme, frasering og ved at inddrage eksempelvis dialekter og andre sprog skabes der mulighed for at udvide elevernes forståelse for sprogets lydside. Grundlæggende fysiologiske forhold i forbindelse med sprog kan også italesættes, som eksempelvis hvor i munden lyden er placeret, og hvordan tunge, mund og svælg arbejder sammen, når man taler - alt sammen noget der skal medtænkes i musikundervisningen jf. Faghæftet Musik[1].

Kor og fagundervisning
Projektet 'Sprogets Musik' er fokuseret omkring indskoling 0.-2. klasse, og er centreret omkring korundervisning, hvor der stilles skarpt på elevernes forforståelse, forståelse, udtale og anvendelse af sproget. Der er fokus på udvidelse og indlejring af nye ord og begreber i et fællesskab, hvor det er trygt både at lære og at anvende det nye sprog. Korundervisning bidrager i særlig grad til læring og adaption af det nye sprog, fordi vi også bevæger kroppen og bruger rytmer og rim, når vi synger. Arbejdet med musik og sprog skaber god anledning til at differentiere undervisningen, skabe redundans/gentage ord/begreber, samt at afprøve disse i andre kontekster. Det er helt tydeligt, at ord/begreber indlejres på en helt anden måde, når eleverne arbejder med sproget via sang og performance. Korundervisning er med til at understøtte alle elevers læring, men det er vigtigt at holde sig for øje, at der i et korarbejde med tosprogede elever bør være en grundigere gennemgang af ord, udtale og artikulation.

Tværinstitutionelt samarbejde
Formålet med projektet er at fremme elevernes sproglige udvikling og kompetencer ved at opruste musik- og kulturforståelsen - og nu i et helt nyetableret Børne- og Kulturhus, hvor der i endnu højere grad er mulighed for at skabe plads til kulturoplevelser, der inspirerer eleverne til at søge viden, samt lære og skabe noget sammen med andre på tværs af institutioner. "Syng sproget" er tænkt som et tværinstitutionelt samarbejde, der bygger på en helhedsforståelse folkeskole og musikskole imellem, og skal dels bygge bro mellem musik og sprog, men i særdeleshed også mellem de forskellige lærings-husinstitutioner, som Børne- og Kulturhuset i Høje Taastrup Kommune danner rammerne for[2].

Musikundervisningen varetages af musikskolens ansatte i et tæt didaktisk samarbejde mellem skolens faglærere og pædagoger. Samspillet mellem parterne, og forståelsen for folkeskole- og musikskolelærernes forskellige kompetencer, har en afgørende betydning for at projektet kan gennemføres og lykkes, hvorfor det kræver et tæt samarbejde de to institutioner imellem. Der er tale om to stærke specialiseringsområder, der mødes, og bliver bedt om at samarbejde ud fra to forskellige specialiseringskompetencer, og desuden være fælles om at løfte kerneopgaven. Dette kalder på klare rammer, struktur, samt rolle- og forventningsafstemning.

Samarbejdet musikskole- og folkeskolelærer imellem vægtes derfor højt, og visionen har fra start været at få det bedste af begge verdener bragt i spil. Faglærerne understøtter musikskolelærerens musik- og korundervisning med alt det omkringliggende arbejde, der taler ind i forståelse af ord/begreber og teksters formål og struktur. Dette samarbejde struktureres og understøttes af skolens sproglige vejleder, der blandt andet har introduceret lærerne til at benytte Læseguides som et af redskaberne, til at stilladsere elevernes læsning af faglige tekster - herunder sangtekster. Læseguiden formulerer det faglige udbytte, som eleverne skal opnå ved at læse og forstå sproget i sangteksten, samt hvad eleverne kan rette opmærksomheden og deres mentale aktivitet mod i arbejdet med at læse og forstå teksten. Læseguiden bliver her et stilladseringsredskab og en rejsefører, der har til formål at effektivisere den faglige læsning, samt give eleverne en strategisk og effektiv tekstlæsning, der kvalificerer læseforståelsen. Metoden træner således eleverne i at forholde sig aktivt til det de læser, og sikrer at delkompetencerne tale, læse, lytte og skrive medtænkes i processen [3].

Co-Teaching
For at lykkes med den samskabelsesproces det er at samarbejde på tværs af institutioner og fagligheder, benytter vi metoden Co-teaching, som i projektet består af et Co-teachingsamarbejde mellem en folkeskolelærer og en musikskolelærer. Det betyder, at de involverede parter skal forberede, gennemføre og evaluere undervisningen sammen, og at de med afsæt i hver deres faglige kompetencer tilrettelægger en undervisning, hvor de benytter forskellige stationer for organisering af undervisningen.

Disse forskellige stationer kunne eksempelvis være:

Team-teaching (fælles undervisning)

Parallelundervisning (holddeling, hvor eleverne på skift er hos lærer/Co-teacher)

Stationsundervisning (rotation mellem bemandede og ubemandede stationer)

Assistentundervisning (Én underviser, og én assisterer).

I arbejdet med Co-teaching er det af afgørende betydning, at der fra begge institutioner (folkeskole og musikskole) skabes grobund for nære samarbejdsrelationer, hvori den fælles forberedelse, gennemførsel og evaluering kan vokse og udgøre et potentiale fremfor det modsatte. Det er også afgørende, at de enkeltes fagligheder italesættes samt anerkendes, og at der laves en forventningsafstemning, så begge fagligheder kan sættes i spil i undervisningen. I Co-teaching er det det, vi er fælles om, der skal understøttes, da det er vigtigt at både musikskole- og folkeskolelærere, kan se formålet og ideen med at bidrage med deres forskellige faglige kompetencer ind i udførelsen af "Syng sproget". Dette kræver løbende justeringer og afprøvninger i praksis.

Middel til målet
Musikundervisningen er i 'Sprogets Musik' midlet til at opnå målet, som i dette tilfælde er at understøtte og udvikle elevernes sproglige kompetencer og andetsprogstilegnelse. Når vi i projektet praktiserer musik som middel til målet (sprogtilegnelse), er vi os derfor bevidste om, at musikundervisningen organiseres, struktureres og tilrettelægges med afsæt i de generiske mål for sproglig udvikling, der er med til at kvalificere arbejdet med ordkendskab og teksters formål og struktur.[4] Derudover trækkes der også på et bredere og kulturelt varierende repertoire, der rækker ud over den "danske sangskat", idet vi ønsker at trække elevernes stærkeste sprog, modersmål og kultur med ind i sangundervisningen. Dette beror desuden på en viden om, at elevernes sprogtilegnelse styrkes, når undervisningen tager udgangspunkt i de pågældende sprog, den enkelte elev behersker[5].

Translanguaging
Tosprogede og flersprogede elever oplever desuden, at de bliver anerkendt på en anden måde, når underviserne viser interesse for deres sproglige baggrund, hvorfor det er vigtigt for os at lade eleverne trække på deres viden fra alle deres sprog, når de forsøger at danne mening i den omverden og det tekstunivers, de møder. Undervisningen tager hermed afsæt i en translanguaging-pædagogik, hvor eleven får mulighed for at bringe sin kulturelle og sproglige identitet med sig ind i undervisningen, for i dette tilfælde at øge elevernes sproglige opmærksomhed - også på musiksprogets form, genre, lyd og udtryk. Dette åbner for et sammenligningsgrundlag -sprog og kultur imellem, der fremmer elevernes engagement og udbytte af læringen.

Afrunding og fremtiden
'Sprogets Musik' er på mange måder med til at styrke ikke kun de tosprogedes, men alle elevernes selvtillid, fællesskabsfølelse samt sprogtilegnelse, og øger tilmed de tosprogede elevers kendskab til danske normer og værdier. Projektet bygger på, at musikundervisningen knytter an til en sprogfremmende musikpædagogik, hvor sproget udvikles og læres bedst i et aktivt og socialt læringsmiljø, hvor det udfylder en kommunikativ funktion, og dermed bliver opfattet som meningsfuldt.

Med et fokus og et mål der rækker udover musikfaget i sig selv, ser vi på sang og musik som en grundlæggende udtryksform, der kan bidrage til en samtænkning af fagene, og aktivere erkendelse og nysgerrighed, der styrker elevernes fællesskabsfølelse, sproglige udvikling og ikke mindst selvopfattelse og trivsel. Musikken bliver derfor en kilde til andre læringsrum (Eva Fock, 2018).

I Børne-og Kulturhuset, hvor flere institutioner nu er samlet under samme tag, skal vi i gang med at skabe nye deltagelsesmuligheder og samarbejdsflader på tværs, der ved hjælp af bl.a. Co-teaching kan give eleverne endnu flere sjove musikalske oplevelser og nye sproglige udtryksformer. Vi tror på at 'Sprogets Musik' kan drives til nye højder, hvor musikken og sangen kan være med til at skabe motivation, lyst og læring som en drivkraft for at udvikle elevernes sprogtilegnelse.
Pointer fra Lisbeth Hædersdal til inspiration

Arbejdet med sprogstimulering er vigtigt i alle fag, da fagsprog er kontekstafhængigt. Alle faglærere bør derfor tilstræbe at have fokus på tale, læse, lytte, og skriveaktiviteter.

Ved at øve ordenes udtale gennem sang og performance, øges forståelsen for ord/begreber samt lydenes placering i munden.

Når eleverne synger, træner de ubevidst brug af sprog, og de sættes i en kollaborativ læringssituation, hvor de sammen med andre leger med rim og remser, lyde, ord og udtale på en anden måde end i dansk og matematik.

Sang og sanglege hjælper med at gøre ord/begreber eksplicitte for eleverne, og benyttes i en meningsgivende kontekst. Det er vigtigt at eleverne møder ord/begreber i flere forskellige kontekster og aktivt bruger sproget, før de kan forstå det. Ved at lære sproget i en meningsgivende kontekst, er det nemmere at huske, hvad ordene betyder, når de møder dem i en anden sammenhæng.

Gennem sang øges elevernes ordforråd gradvist, og eleverne sættes i sprogbrugssituationer, hvor de får mulighed for at gentage ord og formuleringer flere gange.

Sange og sangtekster kan opøve forståelsen på teksters formål og struktur, samt sætte fokus på brugen af komprimeret sprog - her lærer de at sproget skal "pakkes ud" før det giver mening. Dette kan overføres til læsning af andre tekster i andre fag.

Sang og musik skaber glæde og giver eleverne en selvtillid i arbejdet med sprog.

Litteratur
Bråten, Ivar. 1996. Vygotsky i pedagogikken. Oslo: Cappelen Akademisk Forlag.

Børne- og undervisningsministeriet. 2019. " Faghæfte for faget musik". Emu.dk. Set 22. marts 2023.

Børne- og undervisningsministeriet. 2020. " Sproglig udvikling - Vejledning". Emu.dk. Set 22. marts 2023.

Fock, Eva. 2000. Mon farven har en anden lyd. København: Museum Tusculanums Forlag & Københavns Universitetsforlag.

Fock, Eva. 2018. "Gør hvert fag til musikfag". I Gode Musikalske Læringsmiljøer. Konferencerapport KP.

Hedegaard, Marianne. 2001. "Kultursensitiv undervisning og udviklende læring, to projekter". I Psyke & Logos nr. 22: 273-286.

Holst, Finn. 2018. "Udvikling af musikalske læringsmiljøer og undervisningsformer-samarbejde og partnerskaber i det tredje rum". I Gode Musikalske Læringsmiljøer, Konferencerapport KP.

Hædersdal, Lisbeth. 2021. " Sproglig udvikling på tværs af fag". Sprogifokus.nu. Set 22. marts 2023.

Hædersdal, Lisbeth. [Udgivet løbende] Artikler [om sproglig udvikling og Co-teaching]. Sprogifokus.nu. Set 22. marts 2023.

Jederlund, Ulf. 2003. Musik og sprog, et udvidet perspektiv på børns sprogudvikling. Århus: Forlaget Modtryk.

Kamp, Mikkel. 2022. " Elever lærer mere, når de bruger alle sprog". Uddannelsesbladet.dk. Set 22. marts 2023.

Kjærbæk, Laila. 2020. " Sang, musik og sprog ". Videncenterforsang.dk. Set 22. marts 2023.

Nielsen, Frede V. 2002. Almen Musikdidaktik. Akademisk Forlag.
Noter
[1] https://emu.dk/grundskole/musik/faghaefte-faelles-maal-laeseplan-og-vejledning

[2] Børne- og Kulturhuset i Høje Taastrup er det første hus, der samler daginstitution, skole og kulturskole (Billede-, drama- og musikskole) under samme tag.

[3] https://emu.dk/sites/default/files/2020-09/GSK_Vejledning_Sproglig%20udvikling_2020.pdf

[4] https://emu.dk/sites/default/files/2020-09/GSK_Vejledning_Sproglig%20udvikling_2020.pdf

[5] Elever lærer mere, når de bruger alle sprog | Uddannelsesbladet

# data[].attributes.attachment_link.description
Erfaringer fra skole med 98 % tosprogede - af Lisbeth Hædersdal, sproglig vejleder.

# data[].attributes.body
Musikmix er frugtsalat bare med rytmer. Leges med 3 rytmer udover MUSIKMIX, hvor alle skal skifte plads. En i midten der spiller en af de 3 rytmer på Congo/ canon

# data[].attributes.headline
Kæmpe xtern Padlet med inspiration til alt (!) fra UCL

# data[].attributes.subject
Kæmpe xtern Padlet med inspiration til alt (!) fra UCL

# data[].attributes.headline
Inspiration til beatboxing for begyndere m Simon Adel (20 min video)

# data[].attributes.subject
Inspiration til beatboxing for begyndere m Simon Adel (20 min video)

# data[].attributes.attachment_link.description
Beatboxing Hent sidens tekst og node som printvenlig pdf Hent SBN-kort som printvenlig pdf Baggrund Beatboxing er et vokalt kunstnerisk udtryk, hvor man ved udelukkende at bruge sin egen stemme (mund, svælg, læber, tunge osv.) skaber lyden af særligt trommer, bas, scratch, andre dj-teknikker o…

# data[].attributes.attachment_link.description
Sangglad – Sådan! Sangglad – Sådan! er et videomateriale med fokus på den gode praksis i daginstitutionens arbejde med sang. De 9 videoer zoomer ind på forskellige aspekter af sangen og hverdagen i en Sangglad daginstitution. Materialet er udviklet af Ulla Christensen og Sara Boesen, sangkonsulenter…

# data[].attributes.body
Lav hjørneleg. Skriv 4 forskellige rytmer på tavlen som  repræsenterer hvert hjørne af lokalet. Alle skal kunne rytmerne, så de klappes fælles først. Derefter står en elev ved tavlen og tæller til 10 med lukkede øjne. Alle andre elever skal nu stille sig i et af de fire hjørner. Når eleven ved tavlen har talt til 10, skal hun klappe en af de fire rytmer og alle i det hjørne med den rytme går ud af legen. Resten stiller sig nu ind i midten igen og eleven tæller til ti, klapper ny rytme.. osv til en står tilbage som vinder af legen.

# data[].attributes.headline
På spanden 1- Stomp, body, byg selv instrumenter

# data[].attributes.subject
På spanden 1- Stomp, body, byg selv instrumenter

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- stompsammenspil for mellemtrinnet

Forfatter: Christine Dueholm Jessen Publikations nr.: 1303-B-IT * ISBN: 978-87-7178-078-9 Målgrupper: 3. - 4. klasse, 5. - 6. klasse * Emner: Stomp * Fælles Mål: Spil

Bog og videoer om stompsammenspil. I bogen præsenteres overskuelige stomprytmer samt ideer og metoder til at udvikle egne rytmer. Materialet giver musikunderviseren inspiration til at arbejde med bodypercussion samt ideer til, hvordan man udvikler rim og remser, der passer til rytmerne. Herudover indgår forslag til brug af billige og evt. selvproducerede stompinstrumenter. Øvelserne fremstår med tydelige differentieringsmuligheder, så alle elever kan have mulighed for at være med.
Til materialet hører en digital ressourceside med 30 supplerende instruktionsvideoer, hvilket gør det nemt at indstudere øvelserne, herunder de mange rytmeøvelser.

Tilbage

# data[].attributes.attachment_link.description
Forfatter: Christine Dueholm Jessen Publikations nr.: 1303-B-IT * ISBN: 978-87-7178-078-9 Målgrupper: 3. - 4. klasse, 5. - 6. klasse * Emner: Stomp * Fælles Mål: Spil Bog og videoer om stompsammenspil. I bogen præsenteres overskuelige stomprytmer samt ideer og metoder til at udvikle egne rytmer.

# data[].attributes.headline
Super Podcast om danske hits og deres historie - obs der er 5 sæsoner! :)

# data[].attributes.subject
Super Podcast om danske hits og deres historie - obs der er 5 sæsoner! :)

# data[].attributes.headline
Bruno Mars med enkelt-toner (bastoner i 1/4)

# data[].attributes.subject
Bruno Mars med enkelt-toner (bastoner i 1/4)

# data[].attributes.attachment_link.title
BOOMWHACKERS Play-Along - Count on Me by Bruno Mars

# data[].attributes.attachment_link.title
2 Minute Boomwhacker Warm-Up | Ascending

# data[].attributes.headline
PhD om musikfaget og elevinddragelse (jan 23)

# data[].attributes.subject
PhD om musikfaget og elevinddragelse (jan 23)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Over halvdelen af de elever, som Mannuela Emelia Rauff Hansen har interviewet i sin ph.d., føler, at de sjældent eller aldrig er med til at bestemme, hvad der foregår i musikundervisningen. Ingen svarer rent 'Ja' til at de er med til at bestemme, og kun en tredjedel fortæller, at det er de nogle gange. Og det er ærgerligt, for det er netop medbestemmelse i forhold til fx, hvad der skal synges, der ifølge eleverne giver en følelse af fællesskab.

Cand. mag. Mannuela Emelia Rauff Hansen skriver ph.d om fællesskab i musikundervisningen med fokus på elevernes oplevede værdi af musikundervisningen. Hun har været ude på tre skoler og lavet dialogisk survey med 120 elever, så de først svarer på en række spørgsmål skriftligt, anonymt, og derefter diskuterer svarene med hende i klassen. Mannuela Emelia Rauff Hansen er uddannet klassisk sanger fra musikkonservatoriet og har arbejdet som musikunderviser på musikskole på skoler og i daginstitutioner.

"Jeg har i mit arbejde oplevet den effekt, musikken kan have, og det rum, den kan skabe mellem mennesker. Det er et sprog, der også taler til sanserne og kan det skabe forbindelser mellem mennesker. Derfor blev jeg nysgerrig på, hvad det vil sige at skabe musikalske fællesskaber i skolen", fortæller hun.

Det skal være musik, man kan lide

Mannuela Emelia Rauff Hansen er kun et år inde i sin ph.d., så hun kan ikke drage nagelfaste konklusioner, og hun har endnu ikke set på lærernes perspektiv, som kommer i næste fase. Men de dialogiske survey med elever viser nogle tendenser.

"På tværs af klassetrin og skoler er eleverne enige om, at valget af musik har stor betydning for deres glæde ved musiktimerne. De er enige om, at det at synge i sig selv ikke skaber fællesskab. Det afhænger af, om det er musik, man kender og kan lide og om man oplever, at det er nemt at være med".

Eleverne vil altså gerne være med til at bestemme indholdet af timerne - fx hvad der synges. Men de finder tryghed i, at det er læreren, der faciliterer musikundervisningen og rammerne.

Hun har også spurgt dem til musiklokalet, og her synes eleverne, at det inviterer til bevægelse og leg og sammenspil. De vil gerne bruge deres kroppe og have hands on-undervisning. Det, de glæder sig til ved musikundervisningen, er, hvis de kan få lov til at lege med instrumenter og bruge rummet.

"Der er også et særligt ønske for de større elever i 6. klasse om at få mere at vide om valgfaget. De synes, det er svært at vælge mellem de praktisk-musiske fag, så de efterlyser introduktioner til, hvad der skal ske i valgfaget, så de ved, om det er det, de har lyst til", fortæller Mannuela Emelia Rauff Hansen.

Vil gerne producere noget i musik

Et andet stærkt ønske fra eleverne er at producere noget. De fortæller, at de laver videoer og deler i deres fritid. Det vil de gerne inddrage i musikundervisningen og blive bedre til det dér. 80 procent af eleverne svarer nej til, at de selv skriver og skaber musik i surveyet, de resterende fortæller, at det sjældent sker.

"Eleverne var generelt enige om, at musik ville være sjovere, hvis man producerede noget - ligesom i håndværk og design, hvor man fx kan lave en blyantholder, som man viser for sine forældre, og man kan tage det frem, når man har lyst. De er vant til at dele deres egne musik- og dansevideoer på fx Tiktok, og det oplever de som fællesskabende".

Eleverne nævner også musikalske ritualer som fællesskabende for skolen - at man synger for at byde de nye klasse velkommen. Det kan de godt lide. Nogle af dem har også prøvet at spille for hinanden på skolen, og de kan en del godt lide, mens andre gerne vil lytte til det, og en af skolerne har en musikalsk legeplads, hvor man kunne høre elevernes numre ved hjælp af QR-koder.

Mannuela Emelia Rauff Hansen arbejder videre med sin ph.d. i forhold til musiklærernes oplevelser af undervisningen og samarbejdet med musikskoler, og når hun er færdig om to år, håber hun at kunne kvalificere grundskoleforskningen i musikundervisning i folkeskolen.

"Musikundervisningen har en værdi, som skal anerkendes og jeg synes, det er vigtigt at undersøge, hvad det er, musik kan i skolen. Det er det, der er mit ærinde - at få sat så mange perspektiver og stemmer på, hvad musikalske fællesskaber er som muligt".

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny forskning: Musik giver fællesskab - hvis eleverne har medbestemmelse

# data[].attributes.attachment_link.description
At synge sammen giver ikke fællesskab i sig selv, lyder det fra elever i et nyt forskningsprojekt. Mannuela Emelia Rauff Hansen er i gang med en ph.d. om musikundervisning i folkeskolen, og eleverne fortæller, at de har brug for at være med til at bestemme og til at skabe noget konkret i timerne.

# data[].attributes.headline
Musik in the Brain instituttets hjemmeside

# data[].attributes.subject
Musik in the Brain instituttets hjemmeside

# data[].attributes.attachment_link.description
CFIN director, Professor Leif Østergaard's book on the brain (part of the Tænkepauser series from Aarhus University Press) has now been published in...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elevernes repertoire og kompetencer skal opbygges både i forhold til danske og udenlandske sang- og musiktraditioner. Undervisningen skal give plads til at opleve glæden ved og lysten til at udtrykke sig musikalsk. Der kan arbejdes både med udvikling af sangteknik, udtryk i bevægelse og sang samt med sammenspil i små og store grupper.

Læs mere om kompetenceområdet musikudøvelse i Faghæftet for musik.
Faghæftet indeholder Fælles Mål samt fagets læseplan og undervisningsvejledning.

Læs mere om og få idéer til arbejdet med musikudøvelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Musikudøvelse - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Elevernes repertoire og kompetencer skal opbygges både i forhold til danske og udenlandske sang- og musiktraditioner. Undervisningen skal give plads til at opleve glæden ved og lysten til at udtrykke sig musikalsk. Der kan arbejdes både med udvikling af sangteknik, udtryk i bevægelse og sang samt med sammenspil i små og store grupper.

# data[].attributes.attachment_link.title
Musikalsk skaben - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Musikalsk skaben åbner for at udvikle bevidsthed om musik som et æstetisk udtryk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Musikforståelse drejer sig også om at få indsigt i musikhistorien og forstå musikkens funktion i forskellige kulturer og perioder. Derfor skal eleverne præsenteres for stor variation af musikalske udtryk, instrumenter, genrer og stilarter. Undervisningen må skærpe elevernes opmærksomhed og nysgerrighed over for de mange musikalske udtryk på tværs af genrer, perioder og kulturer.

Læs mere om kompetenceområdet musikforståelse i Faghæftet for musik.
Faghæftet indeholder Fælles Mål samt fagets læseplan og undervisningsvejledning.

Find inspiration til arbejdet med musikforståelse her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Musikforståelse - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Musikforståelse drejer sig også om at få indsigt i musikhistorien og forstå musikkens funktion i forskellige kulturer og perioder. Derfor skal eleverne præsenteres for stor variation af musikalske udtryk, instrumenter, genrer og stilarter. Undervisningen må skærpe elevernes opmærksomhed og nysgerrighed over for de mange musikalske udtryk på tværs af genrer, perioder og kulturer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På denne side kan du læse om valgfaget og finde faghæftet, information om prøven samt inspiration til din undervisning. Læs også om prøven, fagdidaktik, tværgående temaer og meget mere på hovedsiden for musikfaget.
Om faghæftet

Fælles Mål, som er navnet på læreplanerne i folkeskolen, består af et overordnet fagformål og tre kompetenceområder med hver deres kompetencemål. Områderne er delt ind i bindende færdigheds- og vidensområder. Under hvert færdigheds- og vidensområde findes vejledende færdigheds- og vidensmål til inspiration for undervisningen.

Læseplanen beskriver grundlaget for undervisning i faget. Det gør den særligt ved at fortolke forholdet mellem skolens formål, lovens centrale bestemmelser om undervisningens tilrettelæggelse og bestemmelser for faget i Fælles Mål.

Undervisningsvejledningen informerer om de bestemmelser i folkeskoleloven og i Fælles Mål, som drejer sig om undervisning i faget. Den støtter ved at forklare og give eksempler på centrale dele af fagets indhold. Vejledningen giver også inspiration til undervisning i faget ved at beskrive forskellige valg i forhold til planlægning, gennemførelse og evaluering.

Ønsker du at printe oversigten over Fælles Mål, anbefales det at ændre printerindstillingerne til A3-format samt papirretning til liggende.

Prøve og praksisfaglighed

Læs mere om det to-årige valgfag og aftalerne om styrket praksisfaglighed på ministeriets hjemmeside.
Her kan du også finde spørgsmål og svar om faget og om prøven: Praksisfaglighed i folkeskolen og på de frie skoler

Vejledning til prøven findes på uvm.dk: Prøvevejledning

# data[].attributes.attachment_link.title
Musik - valgfag - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
På denne side kan du læse om valgfaget og finde faghæftet, information om prøven samt inspiration til din undervisning. Læs også om prøven, fagdidaktik, tværgående temaer og meget mere på hovedsiden for musikfaget. Fælles Mål, som er navnet på læreplanerne i folkeskolen, består af et overordnet fagformål og tre kompetenceområder med hver deres kompetencemål.

# data[].attributes.headline
Alt om valgfagsprøverne (åbner ny Padlet med info)

# data[].attributes.subject
Alt om valgfagsprøverne (åbner ny Padlet med info)

# data[].attributes.attachment_link.title
Mine playlister - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan kan elevers hverdagserfaringer med playlister bruges i valgfagsundervisningen?

# data[].attributes.headline
Korte tips til at arbejde i Soundation (lydprogram) dansk/engelsk. Begynd fra venstre og arbejde mod højre.

# data[].attributes.subject
Korte tips til at arbejde i Soundation (lydprogram) dansk/engelsk. Begynd fra venstre og arbejde mod højre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Faduma sangtekst og akkorder samt arrangement

# data[].attributes.headline
Mozart med klap? Jo! 3 forsk. figurer - snak om form: Rondo A B A C x 2

# data[].attributes.subject
Mozart med klap? Jo! 3 forsk. figurer - snak om form: Rondo A B A C x 2

# data[].attributes.body
Hør den her: https://youtu.be/quxTnEEETbo

# data[].attributes.attachment_link.title
Percusión Corporal. Marcha Turca de Mozart. Body Percussion. Richard Filz

# data[].attributes.attachment_link.title
Bim Bam | Klatschspiele Anleitung (Kinderlieder)

# data[].attributes.headline
Gå i rytme uden at støde sammen - lav kridt cirkler/læg post its alternativt

# data[].attributes.subject
Gå i rytme uden at støde sammen - lav kridt cirkler/læg post its alternativt

# data[].attributes.body
Sangen https://www.youtube.com/watch?v=j2gK0E9ERCk&t=0s

# data[].attributes.headline
Simpel imitations og lytteøvelse til opvarmning eller brainbreak

# data[].attributes.subject
Simpel imitations og lytteøvelse til opvarmning eller brainbreak

# data[].attributes.body
Kan laves fra indskoling - udskoling

# data[].attributes.body
Sangen: https://www.youtube.com/watch?v=7wtfhZwyrcc

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
עמותת אימאג׳ין (IMAGINE) העצמה במוזיקה

# data[].attributes.headline
De 3 mest gængse Clave figurer: Son 3/2, Rhumba (skudt 3'er) og Bossa (skudt 2'er)

# data[].attributes.subject
De 3 mest gængse Clave figurer: Son 3/2, Rhumba (skudt 3'er) og Bossa (skudt 2'er)

# data[].attributes.headline
Sangglad - masser af sange (kor) med tegnefilm

# data[].attributes.subject
Sangglad - masser af sange (kor) med tegnefilm

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På denne side finder du videoer med sange og ekstra-materialer fra "Min lille Sang(glad)Bog", lige til at synge med på.

Besøg også siden Klip, mal og print-selv med klippe- og maleark der hører til sangene.

I et lillebitte hus

Tekst og melodi: Hanne Kurup

Indspillet af Den Jyske Sangskole. Medvirkende: MidtVest Børnekor, dir: Bente Bliksted, klaver: Julie Brorsen Smidt, Teknik: Peter Houe Sørensen.

Design & storyboard: Zarah Juul
Animation: Kristian Kristensen
Produktion: Biodome Games for Sangens Hus

Solen er så rød, mor

Melodi: Carl Nielsen
Tekst: Harald Bergstedt
Indspillet af Peter Houe Sørensen for Sangens Hus. Solist: Alma Duevang Krogh Rasmussen, Mariagerfjord Korskole. Keyboard og Teknik: Peter Houe Sørensen
Design & storyboard: Zarah Juul
Animation: Kristian Kristensen
Produktion: Biodome Games for Sangens Hus

Syng, syng, syng nu med

Musik: Anders Falck
Melodi: Jesper Mechlenburg

Indspillet af M2-film. Medvirkende: Børn fra Malling skole.

Videoen er produceret af M2-film for Sangens Hus.

# data[].attributes.attachment_link.description
På denne side finder du videoer med sange og ekstra-materialer fra "Min lille Sang(glad)Bog", lige til at synge med på. Besøg også siden Klip, mal og print-selv med klippe- og maleark der hører til sangene. Tekst og melodi: Hanne Kurup Indspillet af Den Jyske Sangskole.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 Things EVERY Bass Player SHOULD Master

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forfatter: Signe Adrian - Jesper Juellund Jensen Publikations nr.: 1375-B-IT * ISBN: 978-87-7178-153-3 Målgrupper: 3. - 4. klasse, 5. - 6. klasse, Videregående uddannelser * Fælles Mål: Improvisation, Komposition, Lydformning

Hvordan kan man arbejde skabende med lyd? Hvad skal man tænke over? Hvorfor skal man gøre det? Materialet er fyldt med enkle og inspirerende opgaver. Gå på jagt efter lyde, opfind nye lyde og kombiner det hele. Få redskaber til enkel notation. Afkod notationen og spil sammen med andre. Lær at dirigere med enkle tegn. Lav små kompositioner og få forståelse og sprog for grundlæggende elementer i musikkens verden. Forfin dit udtryk. Hver musikaktivitet fylder to sider og er lige til at gå til. Udgangspunktet for bogen er en inkluderende tilgang: Alle kan være med. Gennem lydarbejdet opnår eleverne musikkompetencer, som kan bruges i alle musikfagets områder. Bliv god til at lytte, beskrive, finde på, samarbejde, koncentrere sig, lege og ikke mindst - skabe musik.

* Museik no. 3 * Museik no.1 * Museik no.2 * Lydsamlespil * Skift

* Museik no. 3 * Museik no.1 * Lydsamlespil * Bombdrop * Uddrag af Museik no. 10 * Museik no. 10 * Chaos

* Museik no.2 * Skift * Øjne der ser * Museik no. 5 * Image

Vis mere

Tilbage

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan kan man arbejde skabende med lyd? Hvad skal man tænke over? Hvorfor skal man gøre det? Materialet er fyldt med enkle og inspirerende opgaver. Gå på jagt efter lyde, opfind nye lyde og kombiner det hele. Få redskaber til enkel notation. Afkod notationen og spil sammen med andre.

# data[].attributes.headline
Soundation - lyd / kompo-sition i Skoletube (23 min intro til læreren - how to)

# data[].attributes.subject
Soundation - lyd / kompo-sition i Skoletube (23 min intro til læreren - how to)

# data[].attributes.body
START ved 3.25, det er noget pjat før!

# data[].attributes.headline
Musikkens alfabet 1 & 2, teori fra 0.-4. klasse

# data[].attributes.subject
Musikkens alfabet 1 & 2, teori fra 0.-4. klasse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forfatter: Carsten Viuf - Gitte Chren Publikations nr.: 1352-B-IT * ISBN: 978-87-7178-129-8 Målgrupper: 0. - 2. klasse, 3. - 4. klasse * Emner: Leg og musik, Musikteori * Fælles Mål: Dans - leg og bevægelse, Spil

Musikteori med sang, spil og leg i indskolingen. Der medfølger musikteoretiske spillekort. Bogen tager afsæt i børns glæde ved at udfolde sig gennem musik. Materialets mange og vidt forskellige aktivitetsforslag giver læreren nogle effektive værktøjer til at variere musikundervisningen i det daglige. Praktiske øvelser med solo-/sammenspil eller fra at 'være på' foran gruppen til føleleg med kammeraten kombineres på en sjov måde med mere stillesiddende fordybelse i musikteoriens mange facetter. Udover kortspil (56 stk) indeholder materialet også letanvendelige elevark. Bogens i alt 13 nyskrevne sange er anført med melodi og becifring og giver adgang til en digital ressourceside, hvor sangene kan høres både med og uden vokal. Herudover indgår mere end 35 illustrative videoer til aktiviteter, spil og lege.

* Musikkens alfabet * Alfabetspræl * Hvad mon det er? * Musikkens hus * Alfabetrap

* Musikkens alfabet * Alfabetspræl * Musikkens hus * Munken Flump * Prestissimo * Regnbueblomsten * Sildegarn

* Hvad mon det er? * Alfabetrap * Spil en sang med ABC * GAB - jeg er søvnig * Den tavse stamtone * Prim- og sekunddans

Vis mere

Tilbage

# data[].attributes.attachment_link.description
Forfatter: Carsten Viuf - Gitte Chren Publikations nr.: 1352-B-IT * ISBN: 978-87-7178-129-8 Målgrupper: 0. - 2. klasse, 3. - 4. klasse * Emner: Leg og musik, Musikteori * Fælles Mål: Dans - leg og bevægelse, Spil Musikteori med sang, spil og leg i indskolingen. Der medfølger musikteoretiske spillekort.

# data[].attributes.headline
Februar er fastelavn - Samba feel - Son eller bossa clave

# data[].attributes.subject
Februar er fastelavn - Samba feel - Son eller bossa clave

# data[].attributes.body
Hør den her: https://youtu.be/cQVoiK1HLRw

# data[].attributes.headline
Modale skalaer til elever på meget højt niveau - hvis forklaringerne bliver for svære, bare lyt fra 3:33

# data[].attributes.subject
Modale skalaer til elever på meget højt niveau - hvis forklaringerne bliver for svære, bare lyt fra 3:33

# data[].attributes.headline
På spanden igen - del 2 af Stomp bogen, mest til valgfag

# data[].attributes.subject
På spanden igen - del 2 af Stomp bogen, mest til valgfag

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- stomp, stemme og bodypercussion for valgfagsholdet

Forfatter: Christine Dueholm Publikations nr.: 1401-B-IT * ISBN: 978-87-7178-179-3 Målgrupper: 7. - 10. klasse, Musikskolen, Ungdomsuddannelser, Valgfag i grundskolen * Emner: Stomp * Fælles Mål: Dans - leg og bevægelse, Spil

Anden bog i serien om stomp med en progressiv udvikling af sværhedsgraden, herunder mere avancerede teknikker til bodypercussion og poly-rytmiske grooves. Inspirationen til arrangementerne hentes fra moderne musikgenrer som hip-hop, funk, rock, pop og jazz, men også traditionelle rytmer fra Afrika og Latinamerika samt fra den nordiske og keltiske folkemusiktradition. I bogen får du inspiration til at arbejde med musikudøvelse, musikalsk skaben og musikforståelse i en rytmisk kontekst. Bogen henvender sig til alle, der arbejder med stomp-sammenspil og rytmik. Udover stomp-arrangementerne findes der også arrangementer med folkesange med bodypercussion.
Materialet giver adgang til mere end 100 flotte instruerende videoer, som findes på bogens digitale ressourceside.

* Lygtemanden * Der stode tre skalke * Bryllupsfesten * Stemme og rytme *

* Lygtemanden * Der stode tre skalke * Stemme og rytme

Vis mere

Tilbage

# data[].attributes.attachment_link.description
Forfatter: Christine Dueholm Publikations nr.: 1401-B-IT * ISBN: 978-87-7178-179-3 Målgrupper: 7. - 10. klasse, Musikskolen, Ungdomsuddannelser, Valgfag i grundskolen * Emner: Stomp * Fælles Mål: Dans - leg og bevægelse, Spil Anden bog i serien om stomp med en progressiv udvikling af sværhedsgraden, herunder mere avancerede teknikker til bodypercussion og poly-rytmiske grooves.

# data[].attributes.headline
Perry Stenbäk - Bedre greb om spaden Grundlæggende guitar i musikundervisningen

# data[].attributes.subject
Perry Stenbäk - Bedre greb om spaden Grundlæggende guitar i musikundervisningen

# data[].attributes.body
Billedet er misvisende

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elementært guitarspil for musikundervisere

Forfatter: Perry Stenbäck Publikations nr.: 1163-B-IT * ISBN: 978-87-7612-909-5 Målgrupper: 7. - 10. klasse * Fælles Mål: Instrumentkendskab * Instrument: Guitar

Elementært guitarspil opdelt i en teoretisk og en praktisk del. Bogen giver gennem QR-koder adgang til en underliggende hjemmeside med små instruktionsfilm.
"Perry er mere end kvalificeret til at assistere andre undervisere i at erhverve sig de fornødne værktøjer til at løse denne vigtige opgave." (Billy Cross i forordet)

Udgivelse i serie, hvor tidligere er udkommet "På stikkerne" med elementært trommespil for musikundervisere.

* Guitar workour 1 * Rock * Funk * *

Vis mere

Tilbage

# data[].attributes.attachment_link.description
Forfatter: Perry Stenbäck Publikations nr.: 1163-B-IT * ISBN: 978-87-7612-909-5 Målgrupper: 7. - 10. klasse * Fælles Mål: Instrumentkendskab * Instrument: Guitar Elementært guitarspil opdelt i en teoretisk og en praktisk del. Bogen giver gennem QR-koder adgang til en underliggende hjemmeside med små instruktionsfilm.

# data[].attributes.headline
Noder helt fra starten - små tegnefilm og spil til at øve det lærte (uni login)

# data[].attributes.subject
Noder helt fra starten - små tegnefilm og spil til at øve det lærte (uni login)

# data[].attributes.headline
Dansk sang digital - masser af forløb, sange og aktiviteter (uni login)

# data[].attributes.subject
Dansk sang digital - masser af forløb, sange og aktiviteter (uni login)

# data[].attributes.headline
Nyt materiale hvor man kigger på noder med de mindste

# data[].attributes.subject
Nyt materiale hvor man kigger på noder med de mindste

# data[].attributes.body
Sangene ligger på musiktjenesterne

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
for musikbegyndere

Forfatter: Anders Møller Publikations nr.: 1406-B-IT * ISBN: 978-87-7178-184-7 Målgrupper: 0. - 2. klasse, 3. - 4. klasse * Fælles Mål: Analyse, Sang, Spil

Nyt banebrydende system som med afsæt i 6 sange og tilhørende elevopgaver fokuserer på begyndende nodekendskab. Til hver sang medfølger aktiviteter, som tilgodeser elevernes forskellige intelligensprofiler. Opgaver og aktiviteter giver gennem arbejde med rytmik, tonernes indbyrdes forhold, akkorder, leg, bevægelse og hørelære eleverne en musikalsk bevidsthed, som udgør en faglig ballast for hele skoleforløbet, herunder valgfag i overbygningen. Sangene kan høres med og uden melodi på den medfølgende digitale ressourceside, hvor der også er tilknyttede film og supplerende materialer til anvendelse på klassen. Med til Lærerens bog følger et eksemplar af henholdsvis elevbog 1 og 2, hvor elevopgaverne findes.

* I min have står et træ * Op på noderne * Hvis du tror jeg lyver * Nullermænd * De forsvundne sokker

* I min have står et træ * Op på noderne * Nullermænd * Skum, skum

* Hvis du tror jeg lyver * De forsvundne sokker

Vis mere

Tilbage

# data[].attributes.attachment_link.description
Forfatter: Anders Møller Publikations nr.: 1406-B-IT * ISBN: 978-87-7178-184-7 Målgrupper: 0. - 2. klasse, 3. - 4. klasse * Fælles Mål: Analyse, Sang, Spil Nyt banebrydende system som med afsæt i 6 sange og tilhørende elevopgaver fokuserer på begyndende nodekendskab. Til hver sang medfølger aktiviteter, som tilgodeser elevernes forskellige intelligensprofiler.

# data[].attributes.headline
'Dansk Sang' - se de nyeste udgivelser her

# data[].attributes.subject
'Dansk Sang' - se de nyeste udgivelser her

# data[].attributes.body
Og husk at de kan lånes på biblioteket og høres på div. musiktjenester.

# data[].attributes.headline
Asbjörn - synger om identitet og seksualitet - LMS har lavet materiale til dansk/musik

# data[].attributes.subject
Asbjörn - synger om identitet og seksualitet - LMS har lavet materiale til dansk/musik

# data[].attributes.body
Hør fx 'Farver' om homofobi med Tessa, Boyology er nyeste udgivelse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Det var så charmerende og livligt. Asbjørn gør det så indlevelsesfuldt, og de oplevelser, han fortalte om undervejs, var både humoristiske og tankevækkende. Fantastisk oplevelse og eleverne var topbegejstrede bagefter."Hvidebækskolen

"Den musikalske præstation var helt i top, og der var en god kontakt til eleverne. Asbjørn fik kontakt!"Frederiksbjerg Skole

"Hele orkestret formåede at fange elevernes opmærksomhed 100%, og der var en del elever, som flere gange efter koncerten kom tilbage for at tale med kunstnerne. De havde fanget Asbjørns budskab."Stormarkskolen

"Asbjørn havde et klart formål med sin performance såvel som sin måde at være på overfor eleverne. Dygtig til at nå eleverne - de var på, og de lyttede aktivt. Det er ikke bare lige at formå med 7. klasses elever."Skovvejens Skole, afd. Jyderup

"Musikken fangende eleverne, og især tekstens indhold var relevant for denne aldersgruppe. Efterfølgende var der flere elever, der søgte på YouTube efter bandet."Hannæs-Østerild Skole afd. Vesløs

Om Asbjørn

Vi spiller: Legesyg popmusik med hjerte og krop

Genre: Elektronisk musik, Rytmisk musik

Asbjørn Toftdahl Terkelsen: Sanger

Antonio De Spirt: Elektronik/Keyboards

Steffen Lundtoft: Trommeslager

Nikolaj Nielsen: Lydtekniker

# data[].attributes.attachment_link.description
"Det var så charmerende og livligt. Asbjørn gør det så indlevelsesfuldt, og de oplevelser, han fortalte om undervejs, var både humoristiske og tankevækkende. Fantastisk oplevelse og eleverne var topbegejstrede bagefter."Hvidebækskolen "Den musikalske præstation var helt i top, og der var en god kontakt til eleverne.

# data[].attributes.body
Find hendes fine sange på Dansk Sang og diverse musiktjenester

# data[].attributes.attachment_link.description
Eventyr og myter har altid interesseret mig. En dag faldt jeg over Mads Lidegaard indsamlinger af myter og sagn fra Danmark. I mange år rejste Mads rundt i landet og interviewede ældre mennesker om deres forhold til naturen og overtro.

# data[].attributes.headline
På stikkerne  - bogen kan lånes på CFU/bibliotek.dk

# data[].attributes.subject
På stikkerne  - bogen kan lånes på CFU/bibliotek.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Målgruppen er primært musiklærere i folkeskolen, men også pædagoger i børne- og ungdomsklubber, undervisere på musiklæreruddannelsen og gymnasier samt...

# data[].attributes.attachment_link.title
Beginner Bass Lesson (Your Very First Steps)

# data[].attributes.attachment_link.title
Hakuna Matata from Lion King | Steady Beat Boomwhackers

# data[].attributes.headline
Musikdidaktik - mere musik, mindre skældud 0.-2.klasse

# data[].attributes.subject
Musikdidaktik - mere musik, mindre skældud 0.-2.klasse

# data[].attributes.attachment_link.description
Forfatter: Birgitte Schade Publikations nr.: 1285-B-IT * ISBN: 978-87-7178-060-4 Målgrupper: 0. - 2. klasse, Musikskolen, Videregående uddannelser * Emner: Leg og musik, Pædagogik/didaktik * Fælles Mål: Dans - leg og bevægelse, Sang Undervisningsmateriale med fokus på at lære børn om musik og om de særlige sociale spilleregler, der gælder i musiklokalet.

# data[].attributes.headline
Dansk sang/Gyldendals portal til valgfag (kræver uni login)

# data[].attributes.subject
Dansk sang/Gyldendals portal til valgfag (kræver uni login)

# data[].attributes.attachment_link.title
musikvalgfag.dk - undervisningsforløb til valgfaget i musik

# data[].attributes.headline
Sangskaber - komposition i mellemtrin/udskoling

# data[].attributes.subject
Sangskaber - komposition i mellemtrin/udskoling

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
sangskrivning til mellemtrinnet

Forfatter: Mathias Madsen Munch og Claus Reenberg Publikations nr.: 1373-B-IT * ISBN: 978-87-7178-151-9 Målgrupper: 3. - 4. klasse, 5. - 6. klasse, 7. - 10. klasse, Valgfag i grundskolen * Fælles Mål: Komposition

Skab sangtekster og melodier med ny metodik, der sikrer, at alle elever kan skabe både melodi og tekst uden en masse forkundskaber. Alt, hvad der behøves, er en spidset blyant, papir og en levende fantasi. Gennem tilgængelig teori om sprog og musik, sætter vi jagten ind på den gode sang. Håndgribelige modeller og arbejdsark udfyldes, så teori og metodik bliver praktisk og konkret. Gennem hele processen udvikles sangene i grupper - såkaldt co-writing - og fastholdes på unikke sangblokke, der fungerer som gennemgående referencepapir. Sangskabelse er en social udveksling, der kan opstå, når alle synger, lytter og skaber. Udgivelsen kan læses som inspirationsbog, men er også relevant som en konkret opskrift. På bogens digitale ressourceside er der bl.a. indspilninger, der kan bruges som led i den skabende proces.

* Vores band * Ikke bar' for sjov * Rytmesangen * Hør mit hjerte * Lad det gro

* Vores band * Ikke bar' for sjov * Hør mit hjerte * Melodisangen

* Rytmesangen * Lad det gro

Vis mere

Tilbage

# data[].attributes.attachment_link.description
Forfatter: Mathias Madsen Munch og Claus Reenberg Publikations nr.: 1373-B-IT * ISBN: 978-87-7178-151-9 Målgrupper: 3. - 4. klasse, 5. - 6. klasse, 7. - 10. klasse, Valgfag i grundskolen * Fælles Mål: Komposition Skab sangtekster og melodier med ny metodik, der sikrer, at alle elever kan skabe både melodi og tekst uden en masse forkundskaber.