# data[].attributes.attachment_link.description
Vi kan se, at du ikke er logget ind. Log ind herunder, eller prøv Madkundskabsfaget gratis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I vores del af verden har vi ikke længere god kontakt med vores sult- og mæthedsfølelse. Vi har mad tilgængeligt hele døgnet og har simpelthen svært ved at mærke om vi er mætte, sultne eller noget derimellem. Samtidig er vi blevet vant til at spise større og større portioner og har helt mistet fornemmelsen for hvor stor en "normal" portion egentlig er. I stedet prøver vi at pejle os frem ud fra tallerkenen. Vi ved at vi bliver mætte hvis vi får en fuld tallerken mad og omvendt vil føle os mere sultne, hvis vi kun får en halvt fyldt tallerken. Uanset tallerkenens størrelse.
Prøv den lille tallerken
Spiser du på en stor tallerken, vil du helt ubevidst øse en større portion mad op, end hvis du spiser på en lille tallerken. Fænomenet kaldes Delbouef illusion, hvor maden ser ud af mindre på den store tallerken og syner af mere på den lille tallerken. Tallerkenstørrelsen kan derfor spille en rolle for, hvor meget vi spiser. Det er dog ikke altid, at du spiser mindre selvom tallerkenen er lille. Sultne mennesker synes i mindre grad, at lade sig "snyde" af tallerkenstørrelsen.
Portionsanretning
Øs altid maden op ude i køkkenet og lad gryder og pander blive ude i køkkenet. Når maden er ude af syne, så spiser vi ofte mindre. Det bliver mere besværligt, at snuppe en ekstra frikadelle fra fadet eller en kartoffel fra gryden. Det at du skal dig og gå ud i køkkenet for at hente mere mad gør, at vi ofte kan nøjes med den ene portion vi har fået.
Vælg den rigtige model
Hjertesund anretning af tallerkenen handler om at justere på mængderne. Kartofler, ris og pasta indeholder lidt flere kalorier end grøntsagerne. Desuden indgår grøntsagerne, som en vigtig del af forebyggelse af hjerte-kar-sygdom. Derfor er der en gevinst i, at øge mængden af grøntsager og skrue lidt ned for mængden af kartofler, ris og pasta.

Når maden øses op er der to vejledende modeller; Y-tallerkenmodellen og slanketallerkenmodellen. Y-tallerkenmodellen er tilegnet vægtvedligeholdelse. Her placeres fisk, fjerkræ eller kød i Y'ets top, mens kartofler, ris, pasta, brød lægges på den ene side af Y'ets ben og grøntsager på den anden side. Mængden af grøntsager er således ligeså stor som mængden af kartofler, ris eller pasta.

Den anden model er slanketallerkenmodellen, som bruges ved ønske om vægttab. Her deles tallerkenen i fire dele. Den første del er til fisk, fjerkræ eller kød, den anden del er til kartofler, ris, pasta, brød og de sidste to dele er til grøntsager.

Den hjertesunde mad er rig på grøntsager. I en opskrift, som normalt ikke indeholder grøntsager kan du selv tilsætte dem. Det gør retten sundere, mere smagfuld og farverig. I retter med kun få grøntsager, kan du øge mængden af grønt eller tilsætte andre slags grøntsager. Når der skrues op for grøntsagsmængden, kan der skrues ned for mængden af kød eller pasta.

Det er vigtigt at være tilstede under måltider for at være bevidst om din sult- og din mæthedsfølelse. Sidder du optaget af en film eller mobilen, så sker spisning på automatpilot. Du mister fornemmelsen af hvad og hvor meget mad du spiser samt smager ikke på maden.

Når din opmærksomhed ikke er på din spisning vil spisningen ofte fortsætte så længe serien kører på skærmen, så længe der er underholdning på mobilen eller mad på tallerkenen. Du spiser rub og stub uden at mærke efter. Det øger risikoen for at spise langt mere end nødvendigt.

Prøv at være tilstede i måltidet. Gør måltidet hyggeligt og anret maden pænt. Spis langsomt, smag og nyd maden.

# data[].attributes.attachment_link.description
I vores del af verden har vi ikke længere god kontakt med vores sult- og mæthedsfølelse. Vi har mad tilgængeligt hele døgnet og har simpelthen svært ved at mærke om vi er mætte, sultne eller noget derimellem. Samtidig er vi blevet vant til at spise større og større portioner og har helt mistet fornemmelsen for...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De officielle Kostråd - godt for sundhed og klima

De officielle Kostråd består af syv kostråd samt et par supplerende tips:

Supplerende tips:

Gå efter Nøglehullet, når du køber ind. Nøglehullet er det officielle ernæringsmærke, som gør det nemt at vælge sundere i hverdagen. Når du vælger mad- og drikkevarer med Nøglehullet, bliver det nemmere at spare på fedt, sukker og salt og at få flere fibre og fuldkorn. Læs mere om Nøglehullet her.

Begræns madspild. Madspild bidrager til klimabelastningen.

Tænk over, hvor meget mad du køber ind og smider ud

Planlæg dine indkøb

Undgå impulskøb

Lad være med at købe eller spise mere, end du har brug for

Opbevar maden ved den rigtige temperatur og vær opmærksom på holdbarhedsmærkningen

Brug dine rester til madpakken eller i andre retter. Køl hurtigt de madrester ned, som skal bruges senere

Læs mere om madspild her.

De officielle Kostråd - godt for sundhed og klima er anbefalinger til mad og drikke, der er sund og samtidig klimavenlig.

Fødevarestyrelsens kostråd er din rettesnor til at få en sund og klimavenlig balance i det, du spiser og drikker. Når du følger alle kostrådene, vil din krop få dækket behovet for vitaminer, mineraler og andre vigtige næringsstoffer. Det vil også gøre det nemmere for dig at holde en sund vægt, og du nedsætter risikoen for livsstilsrelaterede sygdomme som fx hjerte-kar-sygdomme, type 2-diabetes og visse typer af kræft.

Det, vi spiser og drikker, har betydning for både vores sundhed og klimaet. Det skyldes, at produktionen af fødevarer medfører udledning af drivhusgasser. Det kalder man fødevarernes klimaaftryk. Kød - og især okse- og lammekød - har et højt klimaftryk.

De officielle Kostråd viser vejen til mad og drikke, der er sund og samtidig klimavenlig. Gode måltider med sund og klimavenlig mad kan give nydelse, glæde og velvære, og gode måltider kan spille en væsentlig rolle i vores sociale liv.

Fødevarestyrelsen står bag De officielle Kostråd. De er udviklet på baggrund af forskning og rådgivning fra DTU Fødevareinstituttet og i dialog med en bred vifte af interessenter.

Følg De officielle Kostråd - så gør du noget godt for både sundhed og klima.

Hvem kan følge De officielle Kostråd?

Størstedelen af den danske befolkning kan med fordel følge kostrådene.

De anbefalede mængder, du ser ved hvert kostråd, gælder for tilberedt mad til en voksen med en kost på 10 MJ. Derfor skal fx børn spise mindre mængder. Det gælder dog ikke mælk og mælkeprodukter, hvor børn helst skal spise/drikke ligeså store mængder som voksne.

Kostrådene gælder ikke for børn under 2 år, småtspisende ældre samt personer, som har en sygdom, der stiller særlige krav til maden. Desuden skal gravide, ammende og personer over 65 år følge supplerende råd. Det gælder også personer, der ikke spiser fisk, kød eller mejeriprodukter. Du kan finde de supplerende råd her:

Ingen kan gøre alt - men vi kan alle gøre noget
Sammen kan vi gøre noget godt for både sundhed og klima.
Med indkøbskurven i hånden og maden på tallerkenen kan vi alle gøre en forskel. Ikke kun for vores sundhed, men også for klimaet. Hvis vi skal opnå en lavere belastning af klimaet, kræver det vilje til handling, og at vi alle gør en indsats - for det hele tæller. Allerede nu arbejdes der på at udvikle mere klimavenlige produktionsmetoder, på at sænke madspild og på at oplyse danskerne om sund og klimavenlig mad.

Evidensgrundlaget for De officielle Kostråd

De officielle Kostråd bygger på et solidt evidensbaseret grundlag, der består af de Nordiske Næringsstofanbefalinger (NNR) og rapporter fra DTU Fødevareinstituttet. Herunder kan du læse om de publikationer, der ligger til grund for kostrådene.

Ernæringsoplysningen i Danmark og resten af Norden bygger på NNR, som er resultatet af et fælles nordisk samarbejde mellem forskere og eksperter fra de nordiske lande. Den seneste udgave af NNR udkom i 2013 med titlen "Nordic Nutrition Recommendations 2012". Denne giver anbefalinger for kostens indhold af næringsstoffer, herunder fedt, kulhydrat og protein samt vitaminer og mineraler. Derudover indgår der fødevarebaserede råd. Anbefalingerne bliver løbende opdateret, når ny viden kommer til. Det forventes, at der udkommer en opdateret udgave af NNR i 2023. I den nye udgave vil der som noget nyt også være et fokus på bæredygtighed.

"Evidensgrundlaget for danske råd om kost og fysisk aktivitet" (DTU Fødevareinstituttet, 2013)
I 2013 udgav DTU Fødevareinstituttet rapporten "Evidensgrundlaget for danske råd om kost og fysisk aktivitet". Rapporten tager udgangspunkt i ernæringsmæssige helhedsvurderinger af sammenhænge mellem det vi spiser og udvikling af livsstilssygdomme. Rapporten peger bl.a. på hvor meget vi skal spise af forskellige fødevarer og fødevaregrupper. Mængderne er dels baseret på en systematisk gennemgang af den videnskabelige litteratur, og dels på viden om hvordan danskerne i forvejen spiser. Evidensgrundlaget blev både brugt til at opdatere De officielle Kostråd i 2013 og i 2021.

"Råd om bæredygtig sund kost. Fagligt grundlag for et supplement til De officielle Kostråd" (DTU Fødevareinstituttet, 2020)
DTU Fødevareinstituttet udarbejdede i 2020 et fagligt grundlag for revidering af De officielle Kostråd med fokus på, hvordan vi kan spise både sundt og mere bæredygtigt. Med afsæt i den såkaldte EAT-Lancet kost har DTU udarbejdet en tilpasset planterig kost målrettet danske forhold. Denne kost holder sig inden for rammerne af NNR 2012 og de tidligere kostråd fra 2013.

Lancering af kostrådene

Fødevarestyrelsens kostråd De officielle Kostråd - godt for sundhed og klima blev præsenteret i januar 2021. Du kan gense lanceringen her, hvor der også bliver besvaret på spørgsmål om kostrådene.

# data[].attributes.attachment_link.title
De officielle kostråd - godt for sundhed og klima

# data[].attributes.attachment_link.description
De officielle Kostråd - godt for sundhed og klima De officielle Kostråd består af syv kostråd samt et par supplerende tips: Supplerende tips: Gå efter Nøglehullet, når du køber ind. Nøglehullet er det officielle ernæringsmærke, som gør det nemt at vælge sundere i hverdagen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan bliver pizzaen sprød, hvordan bliver brødet luftigt, og hvordan får kagen den rigtige, svampede konsistens? Arbejd med teori om gærdeje, kemiske hævemidler, naturlige hævemidler og forskellige dejtyper.Eksperimenter med smage og råvarer - kan man fx snurre en pizzasnegl, tilberede en velsmag…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om forløbet

Sæt dig til bords med kniv og gaffel, hvid dug og stearinlys, og du får serveret en forret, en hovedret og en dessert. Sådan tænker du nok, når der skal dækkes op til en klassisk dansk middag. Men hvorfor har vi tradition for at gøre det sådan?

I dette forløb skal I arbejde med to grundkøkkener, der har påvirket madkulturer over hele verdenen. I skal læse om det italienske og persiske køkken, lave mad fra de to køkkener og spise måltiderne på traditionel vis. Til sidst skal I undersøge en selvvalgt ret og prøve at finde ud af, om den stammer fra et af de to grundkøkkener.

Læringsmål

Se på læringsmålene. Hvad kan du lige nu, og hvad vil du gerne kunne efter forløbet?

Jeg kan analysere et måltid fra et lands madkultur og perspektivere til det italienske eller persiske køkken.

Jeg kan beskrive grundelementer i det italienske og persiske køkken.

Jeg kan forklare, hvordan elementer fra det italienske eller persiske køkken er opstået.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sæt dig til bords med kniv og gaffel, hvid dug og stearinlys, og du får serveret en forret, en hovedret og en dessert. Sådan tænker du nok, når der skal dækkes op til en klassisk dansk middag. Men hvorfor har vi tradition for at gøre det sådan?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om forløbet

I kender sikkert fastfoodkoncepter som McDonald's og Burger King, men har I nogensinde bestilt de sunde eller vegetariske retter fra kædernes menuer? I forløbet skal I undersøge, hvem der køber fastfood, samtidig med at I selv udvikler og smager på grønne alternativer til den klassiske burger med pomfritter.

I skal planlægge et fastfoodkoncept fra bunden og udvikle en signaturret, der skal præsenteres på jeres eget streetfoodmarked. Så på med forklædet, og gør jer klar til en tur ind i en grøn fastfoodverden.

Læringsmål

Se på læringsmålene. Hvad kan du lige nu, og hvad vil du gerne kunne efter forløbet?

# data[].attributes.attachment_link.description
I kender sikkert fastfoodkoncepter som McDonald's og Burger King, men har I nogensinde bestilt de sunde eller vegetariske retter fra kædernes menuer? I forløbet skal I undersøge, hvem der køber fastfood, samtidig med at I selv udvikler og smager på grønne alternativer til den klassiske burger med pomfritter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om forløbet

Når mennesker samles, er det ofte en del af samværet, at vi spiser noget sammen. Du kan ikke holde en fødselsdag uden lagkage og lune boller. En filmaften kræver som minimum popcorn, og der skal da mindst være en treretters menu til konfirmationen. Mad er en central del af de fleste fester. Samtidig er der nogle særlige forventninger til, hvilken slags mad der serveres til forskellige fester.

Læringsmål

Se på læringsmålene. Hvad kan du lige nu, og hvad vil du gerne kunne efter forløbet?

Jeg kan beskrive sammenhængen mellem et måltid og en social begivenhed.

Jeg kan planlægge et måltid til en fest.

# data[].attributes.attachment_link.description
Når mennesker samles, er det ofte en del af samværet, at vi spiser noget sammen. Du kan ikke holde en fødselsdag uden lagkage og lune boller. En filmaften kræver som minimum popcorn, og der skal da mindst være en treretters menu til konfirmationen. Mad er en central del af de fleste fester.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikro, makro - hvad for noget? Makronæringsstoffer giver din krop energi og brændstof, så du kan fungere. Men hvilke makronæringsstoffer er der, og hvordan skal dit indtag af makronæringsstoffer fordeles, for at du spiser sundt?I forløbet her kommer du til at dykke ned i den forunderlige verden af makronæringsstoffer, og du skal udvikle din egen opskrift på baggrund af din viden om makronæringsstofferne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Katrine Hulgard og Caroline Vandt Madsen , Opdateret 15. juni 2020 Pizza, fastfood og hvidt brød i stedet for rugbrødsmadder i madpakken bliver mere og mere almindeligt for danske børn og unge. Men du skal helst have kostfibre, grøntsager og det sunde fedt fra din madpakke.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bliv klogere på de officielle kostråd, og præsenter et af dem for resten af holdet.

# data[].attributes.attachment_link.description
I har sikkert hørt om klimavenlig mad – kødfrie dage, lokale grøntsager, økologi og sæsonvarer. Politikere diskuterer løbende, hvilke samfundsmæssige tiltag der kan gøres til gavn for klimaet. Men hvad kan vi gøre som forbrugere? Og hvor meget har vi lyst til at gøre op med vores vaner? Tag med igen…

# data[].attributes.attachment_link.description
Bananer hænger ikke på træerne i vores haver, og danske jordbær smager bedst om sommeren. Det betyder, at en stor del af vores fødevarer bliver fragtet til vores spiseborde fra andre dele af kloden. Men har du nogensinde tænkt over, hvilken belastning det giver for vores klima, når vi transporterer…