# data[].attributes.body
Pirmo stihisko bēgļu kustību izraisīja Vācu karaspēka ielaušanās Kurzemē. Pretiniekam nostiprinoties Liepājas apkārtnē un draudot ar jaunu ofensīvu, Latvijā sākās plaša bēgļu kustība. Visiem puišiem, no 18 gadiem bija jāiet armijā, bet to ģimenes gāja bēgļu gaitās. Tas lika ietekmēt strēlnieku uzskatus, kad viņiem ir jāaizstāv sava tauta, teritorija un ģimene

# data[].attributes.body
17.jūlijā J. Goldmanis atgriezās no Ziemeļrietumu frontes štāba ar ziņām, kad frontes komandieris bija devis principiālu piekrišanu formēt latviešu vienības, solot latvisku komandas valodu, latviskus uzrakstus uz kaujas karogiem un sevišķas krūšu nozīmes. Saglabājās cerības arī uz politiskām reformām pēc kara beigām – plašākas pašvaldības ieviešana Latvijā, administratīvā reforma un kultūras autonomija, kas deva strēlniekiem vairāk cerības un gribu, uzveikt karu un aizstāvēt savu teritoriju, lai Latvijā varētu veidoties jaunas iespējas.

# data[].attributes.headline
Pirmo latviešu strēlnieku bataljona formēšana

# data[].attributes.subject
Pirmo latviešu strēlnieku bataljona formēšana

# data[].attributes.body
Pirmos divus no astoņiem latviešu strēlnieku bataljoniem sāka formēt 1915. gada 14. augustā. Pirmos divus no astoņiem latviešu strēlnieku bataljoniem sāka formēt 1915. gada 14. augustā. Tas ietekmēja strēlnieku uzskatus, kad tika pierādīta latviešu sabiedrības pašorganizācijas spējas, kas bija liels panākums un kas tika veidots īsa laika posmā, ļoti grūtos apstākļos un bez iepriekšējas pieredzes.

# data[].attributes.body
Rūdolfs Bangerskis ir viena no pretrunīgāk vērtētajām personām Latvijas 20. gadsimta vēsturē. Viņš bija viens no pirmajiem un vienlaikus arī sekmīgākajiem latviešu strēlnieku komandieriem. Viņš daudz, ko paredzēja, kā vadītājs. Viņš ietekmēja strēlnieku uzskatus, kad vienmēr ir jābūt sagatavotam un ir jāparedz situācijas.

# data[].attributes.headline
Pirmās strēlnieku kaujas un kritušo apbedīšana

# data[].attributes.subject
Pirmās strēlnieku kaujas un kritušo apbedīšana

# data[].attributes.body
1915. gada oktobra vidū, vācu armija uzsāka aktīvu darbību Rīgas frontē, lai ieņemtu izdevīgākas aizsardzības pozīcijas pirms ziemas iestāšanās. Pirmās kaujas strēlnieki aizvadīja smagos apstākļos – tuvojās ziema, lietus mijās ar sniegu, bet bataljoniem trūka gan silta ēdiena , gan siltā apģērba. Pavisam 1915. gada kaujās latviešu strēlnieki zaudēja ap 650 cilvēkus kritušus, ievainotus un bez vēsts pazudušus. Tas lika ietekmēt strēlnieku uzskatus, kad, kaut gan ar grūtībām un ar smagiem apstākļiem, viņiem ir jāturpina cīnīties par kritušajiem strēlniekiem un jāturpina aizstāvēt sava tauta.

# data[].attributes.body
Viņš bija viens no pirmajiem latviešu virsniekiem, kas uzņēmās strēlnieku vienību komandēšanu. Viņa prasības bija lielākas un grūtākas, nekā daudzu citu priekšnieku prasības, bet izpildīt viņas bija viegli, bija griba tās izpildīt. Viņš ietekmēja strēlnieku uzskatus, tā, kad viņi ir gatavi izpildīt savus pienākumus un paši katrā laikā ir gatavi ziedot visu, pat sevi, savu pienākumu izpildot.

# data[].attributes.body
Naktī no 29. uz 30. oktobri 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljona 1. rota poručika Frīdriha Brieža vadībā veica sekmīgu uzbrukumu skaitliski pārākiem vācu spēkiem pie Plakanciema, Misas upes krastā. Kaujas rezultātā vācieši cieta ievērojamus zaudējumus. Uzbrukums pie Plakanciema ir vērtējama kā viena no sekmīgākajām operācijām visā latviešu strēlnieku vēsturē. Tas ietekmēja strēlnieku uzskatus, kad viņi ir spējīgi un var iegūt panākumus.

# data[].attributes.body
1916. gada pavasarī latviešu strēlniekus nosūtīja aizstāvēt “Nāves salu”. Strēlnieki Nāves salā galvenokārt nodarbojās ar pozīciju izbūvi un intensīvu pretinieka izlūkošanu. Kopumā latviešu strēlnieki Nāves salā zaudēja vairāk nekā 800 cilvēku. Latvijas vēsturē Nāves sala ir saglabājusies kā izcilas pašaizliedzības, izturības un varonības simbols. Tas ietekmēja strēlnieku uzskatus, kad , kaut gan gāja daudz strēlnieku bojā, viņiem ir izturība un var justies vareni.

# data[].attributes.body
1. pasaules kara sākumā Jānis Francis komandēja rotu, tad bataljonu un tika vairākkārt ievainots. Pulkvedi Franci ievainoja 28. jūnijā. Aizkustinoša bija iemīļotā komandiera atvadīšanās no strēlniekiem, kuri asarām acīs zvērēja viņu atriebt. Tas ietekmēja strēlnieku uzskatus, kad viņiem vajag atriebību.

# data[].attributes.body
18. jūlija uzbrukumā daugavgrīviešiem izdevās ielauzties pretinieka ierakumus, bet pēc vācu pretuzbrukuma bataljona atliekām bija jāatkāpjas. Neveiksmīgs uzbrukums atkārtojās 21. jūlijā, kurā 1. bataljons zaudēja visas ložmetēju apkalpes. Pavisam sešu dienu neveiksmīgajos uzbrukumos 12. armija zaudēja 17 000 vīru. Latviešu strēlnieku zaudējumi sasniedza 2114 cilvēkus. Tas ietekmēja strēlnieku uzskatus, kad dzīve ir grūta, un tās šausmas nav aprakstāmas, kādas ir jācieš kaujas laukā.

ātam kaujas laukā.

# data[].attributes.body
Ziemassvētku kaujas bija traģiskākā un vienlaikus viena no varonīgākajām latviešu strēlnieku vēstures lappusēm. Pirmajās Ziemassvētku kauju dienās Apvienotā latviešu divīzija cieta smagus zaudējumus. Ziemassvētku kaujas kļuva par slavenākajām un leģendārākajām latviešu strēlnieku kaujām. Latviešu strēlniekiem izdevās paveikt to, ko nebija spējusi neviena krievu vienība Rīgas frontē – pārraut vācu nocietinājumus. Tā bija pirmā reize, kad visi latviešu strēlnieki cīnījās vienkopus plecu pie pleca. Tas ietekmēja strēlnieku uzskatus, kad būt kaujas laukā ir grūti un ir ļoti daudz zaudējumi, bet tika iegūti panākumi, tāpēc nevajag padoties, bet cerības viņiem nebija lielas.

# data[].attributes.body
Andrejam Auzānam piemita lielas karavadoņa spējas. Viņam ir ass prāts un viņa skaidrās domas prata novērtēt un izmantot katru situāciju. Viena no raksturīgākām ģenerāļa īpašībām bija vienkāršība un sirsnība. Andreja Auzāna drosme un aukstasinība kaujas laukā bija nepārspējama. Viņš ietekmēja strēlnieku uzskatus, kad nekad nevajag zaudēt ticību un vienmēr būt drosmīgam.

# data[].attributes.body
1917. gada 3. septembrī skaidri iezīmējās gaidāmā katastrofa Rīgas frontē. Mazās Juglas pozīcijās strēlnieki izmisīgā cīņā bija apturējuši vācu ofensīvu, nodrošinot 12. armijas daļām atkāpšanās ceļu Cēsu virzienā. Rīgas zaudēšana un Krievijas Pagaidu valdības bezdarbība un acīmredzamā vienaldzība pret Latvijas likteni mudināja latviešu politiķus uz radikālāku rīcību. Krievija arvien dziļāk slīga haosā. Tas ietekmēja strēlnieku uzskatus, kad ir jāmeklē izeja un veidojās prasībs pēc neatkarīgas Latvijas.