# data[].attributes.body
Liepājā Linards Grantiņš, Raimonds Bitenieks un Mārtiņš Bariss dibina organizāciju ,,Helsinki-86'' kas cinās par Latviešu tiesībām.

# data[].attributes.headline
1987. gada 14. jūnijā ziedu nolikšana pie Brīvibas pieminekļa

# data[].attributes.subject
1987. gada 14. jūnijā ziedu nolikšana pie Brīvibas pieminekļa

# data[].attributes.body
1987. gada 14. jūnijā grupa "Helsinki-86" organizēja ziedu nolikšanu pie pieminekļa, lai godinātu 1941. gada deportēto piemiņu.

Ļāva latviešiem pieminēt izsūtītos.

# data[].attributes.headline
1988. gadā tiek izveidota Latvijas Tautas Fronte.

# data[].attributes.subject
1988. gadā tiek izveidota Latvijas Tautas Fronte.

# data[].attributes.body
Pirmā organizācijas komitejas sanāksme notika 1988. gada 2. augustā Mākslinieku savienībā pie Sandras Kalnietes, kurā piedalījās arī Marina Kosteņecka un Jānis Freimanis.

# data[].attributes.headline
1988. gada 1. un  2. jūnijā Molotova-Ribentropa pakta slepeno protokolu atklāšana

# data[].attributes.subject
1988. gada 1. un  2. jūnijā Molotova-Ribentropa pakta slepeno protokolu atklāšana

# data[].attributes.body
televīzijas politisko notikumu komentētājs Mavriks Vulfsons kā pirmais atklāti nolasīja 1939. gada Molotova-Ribentropa pakta slepenos protokolus un publiskoja Latvijas okupācijas faktu.

# data[].attributes.body
1988. 14. jūnijā notika tautas mītiņš pie Politiskās izglītības nama, Brāļu kapiem, kura priekšgalā pirmo reizi pēc Otrā pasaules kara cauri Rīgai Konstantīns Pumpurs nesa sarkanbaltsarkano karogu.

# data[].attributes.headline
1989. gada 31. maijā LTF valde aicināja sākt diskusiju par pilnīgu Latvijas valstisko neatkarību.

# data[].attributes.subject
1989. gada 31. maijā LTF valde aicināja sākt diskusiju par pilnīgu Latvijas valstisko neatkarību.

# data[].attributes.body
LTF veica pirmos soļus.

# data[].attributes.body
Protesta akcijas lielākais panākums bija PSRS piekāpšanās Baltijas valstu pilsoņu kopējā protesta priekšā, atzīstot pagātnes noziegumus. PSRS atzina Molotova-Ribentropa pakta esamību un pasludināja to par spēkā neesošu.

# data[].attributes.headline
1990.gada 4.maija deklarācija bija kulminācija Trešajai atmodai. Tika nobalsots par brīvu Latviju.

# data[].attributes.subject
1990.gada 4.maija deklarācija bija kulminācija Trešajai atmodai. Tika nobalsots par brīvu Latviju.

# data[].attributes.body
Rīgā vairākās vietās no dzelzsbetona blokiem uzcēla barikādes pūlcējas 500 tūksotoši cilvēki, lai aizsatgātu 4. majā pieņemto lēmumu.

Latvijas Komunistiskā partija ar padomju armijas atbalstu gatavojās gāzt valdību, - tā pieprasīja Latvijas valdības atkāpšanos un varas nodošanu Vislatvijas sabiedrības glābšanas komitejai.

# data[].attributes.body
Latviju atzīst ''De Facto''

# data[].attributes.body
Latvija neatkarību vēlējās jau sen, taču bailes no represijām apgrūtināja sava viedokļa paušanu. "Helsinki-86" un 3.atmodas notikumi spēcīgi vienoja sabiedrību cīņā par suverenitāti. Katrs pasākums apliecināja sabiedrības neatlaidību pret PSRS varu, kas noveda pie Latvijas neatkarības atgūšanas. Šī cīņa ir vēsturisks vienotības piemērs, kas demonstrē pilsoņu spēju sasniegt kopīgus mērķus valsts labā. Atjaunotā neatkarība pavēra jaunas iespējas valsts attīstībai un sabiedrības izaugsmei.