# data[].attributes.attachment_caption
Augstākās padomes priekšsēdētājs Anatolijs Gorbunovs sveic tautu ar Neatkarības deklarācijas pieņemšanu. Rīga, 04.05.1990

# data[].attributes.body
Sabiedriski politiska kustība un organizācija, organizāciju, kas cīnītos par pārbūves ideju realizēšanu Latvijā - šīs frontes idejas autors ir Valdis Šteins.

1989. gada 7.—8. oktobrī notika otrais LTF kongress, kurā pieņēma jaunu programmu, par mērķi izvirzot Latvijas neatkarības atjaunošanu, taču kustība gandrīz sašķēlās, jo Pilsoņu kongresa atbalstītāji apstrīdēja nepieciešamību piedalīties okupācijas varas rīkotajās vēlēšanās.1989. gada 10. decembrī pašvaldību vēlēšanās Latvijas Tautas fronte ieguva vairākumu deputātu mandātu lielākajā daļā pašvaldību, tajā skaitā arī Rīgā.

# data[].attributes.body
laika posms Baltijas valstu vēsturē starp 1986 un 1991. gadu, kas beidzās ar pilnīgu valstiskās neatkarības atjaunošanu visās trijās valstīs.

1987. gada 14. jūnijā sabiedriskā kustība “Helsinki-86” organizēja ziedu nolikšanu pie Brīvības pieminekļa Rīgā 1941. gada jūnija deportāciju upuru piemiņai. Lai izjauktu pasākumu, Rīgas pilsētas izpildkomiteja Rubika vadībā pie pieminekļa sarīkoja riteņbraucēju sacensības.

1990. gada 11. martā Lietuvas Augstākā padome pasludināja Lietuvas republikas valstiskās neatkarības atjaunošanu. 18. martā notika Latvijas PSR Augstākās padomes vēlēšanas, kurās lielāko atbalstu guva LTF izvirzītie kandidāti. 21. martā Latvijas Zinātņu akadēmijā notika jaunievēlēto LTF Augstākās padomes deputātu debates par Latvijas valsts atjaunošanu uz 1918. gada 18. novembra Latvijas Republikas platformas. 22.—24. martā deputātu iniciatīvas grupa (Rolands Rikards, Romāns Apsītis, Vilnis Eglājs, Andrejs Krastiņš, Tālavs Jundzis un Aivars Endziņš) sāka gatavot Neatkarības deklarāciju. 30. aprīlī Rīgas lidostā PSRS robežsargi apcietināja un izraidīja Egilu Levitu.[3] 4. maijā Latvijas Augstākā padome pieņēma Deklarāciju Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.body
Helsinki-86 bija Latvijas cilvēktiesību aizstāvības grupa, ko 1986. gada jūnijā Liepājā nodibināja Linards Grantiņš, Raimonds Bitenieks un Mārtiņš Bariss, ar mērķi sekot, kā tiek ievērotas latviešu tautas ekonomiskās, kultūras un indivīda tiesības. Uz ārzemēm tika nosūtīta 17 personu protesta vēstule pret PSKP CK un Latvijas KP CK, kā arī "Helsinki-86" dibināšanas dokumenti, kas izraisīja plašu rezonansi.

1988. gada 14. jūnijā pirmo reizi Latvijas pēckara vēsturē demonstrācijas laikā grupas "Helsinki-86" biedrs Konstantīns Pupurs cauri visai Rīgai, no Brīvības pieminekļa līdz Brāļu Kapiem, iznesa Latvijas sarkanbaltsarkano karogu.

# data[].attributes.body
Aizsardzības pasākumi, kas tika organizēti Rīgā un citās Latvijas pilsētās.

Barikāžu aizstāvju nevardarbīgā pretošanās ne tikai deva pretsparu OMON specvienībām, bet arī ar plaša starptautiskā atbalsta palīdzību novērsa PSRS vadības lēmumu izsludināt ārkārtas stāvokli Latvijā un no Krievijas ievest PSRS regulāro karaspēku.

Latvijā, barikādēs par svarīgo objektu aizsargāšanu piedalījās 50 tūkstoši, bet mītiņā — 15 tūkstoši

# data[].attributes.body
Milicija piekauj un arestē demonstrantus.

Apspiež jebkādu gadadienu godināšanu, publisku atceri, ar mērķi noturēt cilvēkus zem stingras kontroles.

# data[].attributes.body
Neatkarības akts ir 1990. gada 4. maijā Latvijas Padomju Sociālistiskās Republikas Augstākajā Padomē pieņemts akts, kas nosaka Latvijas neatkarības atjaunošanu uz valsts nepārtrauktības pamata. Šī deklarācija līdzās Satversmei vēl aizvien ir spēkā esoša.

Vienlaikus deklarācijas mērķis bija izskaidrot motivāciju valstiskās neatkarības atjaunošanai, pamatot, ka LR iekļaušana Padomju Sociālistisko Republiku Savienības (PSRS) sastāvā nav spēkā, regulēt Latvijas tiesisko statusu starptautisko tiesību izpratnē un valststiesiskus pamatjautājumus.

# data[].attributes.attachment_caption
Baltijas ceļš pie Latvijas un Lietuvas robežas. 23. jūnijs 1989. gads

# data[].attributes.body
Baltijas ceļš ir 1989. gada 23. jūnijā Baltijas tautu kustību kopīgi organizēta un īstenota akcija, kas starptautiski nodemonstrēja Baltijas tautu vienotību un apņēmību cīņai par Baltijas valstu valstiskās neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.body
Pēc nomācošas apspiestības desmitgadēm latvieši Latvijā atkal varēja atklāti pieminēt neatkarīgās Latvijas dzimšanu

Pirmo reizi kopš padomju varas ienākšanas Latvijā atļauts atzīmēt Latvijas Republikas proklamēšanas dienu. Notiek mītiņš pie Brīvības pieminekļa, ziedu nolikšana Rīgas Brāļu kapos, Meža kapos u.c.