# data[].attributes.body
Aquest padlet és un recull d'algunes de les metamorfosis de l'obra d'Ovidi. A Ovidi el coneixem per les seves obres elegíaques, però les Metamorfosis en realitat és un poema èpico-didàctic. Totes les presentacions que publicareu al taulell us serviran per al segon curs de llatí.

# data[].attributes.body
algo bonito

# data[].attributes.body
Les Metamorfosis d'Ovidi: Mite de Deucalió i Pirra

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EL MITE

d'atalanta

LA BELLA CAÇADORA

pervivència del mite: art

pervivència del mite: literatura

eL MITE D'ATALANTA

PERSONATGES QUE APAREIXEN

Enlace

PERSONATGES QUE APAREIXEN

ATALANTA

PERSONATGES QUE APAREIXEN

DIANA

hipòmenes

MELEAGRE

Atalanta era una noia molt bella, però un oracle va dir-li que si ella es casava es convertiria en animal. Així que no va voler casar-se mai.

Finalment, va accedir a fer-ho, però només amb aquell que pogués guanyar-la en una cursa.

Ningú era capaç de guanyar-la, fins que va arribar Hipòmnes.

Amb ajuda de la deessa Venus (Afrodita), que va donar-li pomes daurades del jardí de les Hespèrides, va aconseguir el seu propòsit.

Durant la cursa deixava caure les pomes i Atalanta s'aturava a admirar-les degut a la seva bellesa.

Així, Hipòmenes va guanyar-la i es van casar. Amb el temps ella se'n va enamorar.

Un dia, la parella es trobava en un temple consagrat al déu Júpiter (Zeus), allí van consagrar el seu amor i Júpiter ho va prendre com una ofensa.

Finalment, va convertir-los en lleons i els va condemnar a arrossegar un carro per sempre.

LA METAMORFOSI D'ATALANTA

Atalanta (2024) - Jennifer Saint

Atalanta in Calydon: A Tragedy (1865) - Charles Swinburne

La Fuga De Atalanta (1617) - Michel Maier

A l'Edad Mitjana i al Renaixement es recupera la figura d'Atalanta com a símbol de bellesa, força i independència femenina.

En la literatura moderna i contemporània, Atalanta apareix com a metàfora de la dona lliure, veloç i difícil de conquerir. És present en poemes, novel·les i obres teatrals que tracten temes de llibertat femenina, amor o engany.

En poesia simbolista o feminista, Atalanta és vista com un model d'autonomia i rebel·lia.

PERVIVÈNCIA DEL MITE EN LA LITERATURA

Pasiteles, "Atalanta"

Fuente de Cibeles (1777)- Madrid

Pintures del Barroc i del Renaixement representen la cursa d'Atalanta i Hipòmenes, especialment el moment en què ella es distreu per les pomes d'or.

Escultures i gravats del segle XVII mostren el moment de la cursa o la figura d'Atalanta com a dona forta i atlètica.

PERVIVÈNCIA DEL MITE EN L'ART

Meleager and Atalanta - Jacob Jordaens

Hipómenes y Atalanta - Guido Reni

Atalanta - Domenico Bruschi

PERVIVÈNCIA DEL MITE EN L'ART

Fill dels reis de Calidó.

També va participar en la caça del senglar de Calidó.

Relació amb Atalanta: company d'aventures i admirador.

Mata família seva per conflictes que aquests van tenir amb Atalanta.

Estava enamorat d'ella en secret.

Wikipédia

MELEAGRE

Deessa verge de la caça, la natura, la lluna, etc.

Relació amb Atalanta: Protectora i referent.

Ella va ser qui va enviar el senglar a Calidó degut a la seva còlera.

Wikipédia

LA DEESSA DIANA

Wikipèdia

ATALANTA I ELS ARGONAUTES

Hi ha versions que diuen que Atalanta va participar en la expedició dels argonautes i com que es tractava d'un grup d'herois, ella va ser la única dona.

Els argonautes eren un grup d'herois que navegaven en busca del vellocí d'or (pell de corder sagrada que era símbol d'autoritat i realesa).

L'heroi més destacat era Jasó, ja que ell era el líder d'aquest viatge.

Així i tot hi ha versions (com la d'Apoloni de Rodes) que diu que Jasó no va permetre que Atalanta participés degut que era una dona.

Enciclopèdia de la Història

EL SEU NAIXAMENT

Filla dels reis de Beocia, Aqueneu i Clímene.

Degut que el seu pare volia un fill varó la va abandonar al mont Parteni.

Va ser amamantada per una ossa i, seguidament, adoptada per un grup de caçadors.

La vida al bosc va fer que es convertís en una gran caçadora, lluitadora i corredora, que posteriorment esdevé una heroïna.

Era molt valenta i lluitadora.

Va decidir romandre verge i va consagrar-se a la deessa Diana (Àrtemis).

Finalment, van obligar-la a casar-se, però amb aquell que la guanyés a una cursa.

Jove heroi grec.

En altres versions s'anomena Melanió.

Relació amb Atalanta: Marit i pretendent.

Amb astúcia va aconseguir l'amor d'Atalanta.

També va participar en la caça del senglar de Calidó.

Wikipédia

HIPÒMENES

Fill dels reis de Calidó.

També va participar en la caça del senglar de Calidó.

Relació amb Atalanta: company d'aventures i admirador.

Mata família seva per conflictes que aquests van tenir amb Atalanta.

Estava enamorat d'ella en secret.

Wikipédia

MELEAGRE

Wikipèdia

ATALANTA I ELS CENTAURES

En una ocasió dos centaures anomenats Reco i Hileu van intentar aprofitar-se de la bella Atalanta, però ella va poder defensar-se gràcies a les seves habilitats i va matar-los amb les seves fletxes.

LA CAÇA DEL SENGLAR DE CALIDÓ

Un porc senglar enviat per la deessa Diana (Àrtemis) atormentava la ciutat de Calidó, ja que el rei Eneu no havia oferit sacrificis a la deessa.

Es va organitzar una cacera per matar la bèstia (participaven els herois és famosos, inclosos els argonautes, o altres com Teseu o Càstor i Pòl·lux. També va formar part el fill del rei, Meleagre). Atalanta també es va sumar, encara que van tenir alguns desacords.

Finalment, gràcies a una primera fletxa que va disparar Atalanta van poder ferir-lo perquè després Meleagre el rematés.

L'animal es va sacrificar a Diana i Meleagre va entregar la pell a Atalanta en senyal d'agraïment.

Meleagre va acabar matant a dos oncles seus degut que havien pres la pell a Atalanta.

Enciclopèdia de la Història

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Relacions

mite

personatges

pervivència

La Mort d'hèrcules

En el llibre IX Ovidi explica la mort d'aquest heroi... Un homicidi involuntàri.

Antonio Canova.Representa a Hèrcules i Licas. Hèrcules llança a Licas al mar per considerar-lo còmplice de l'atac contra ell.

Juan de Bolonia.Representa a Hèrcules matant a Nesso.

Giovanni B. Tiepolo. Pintura a l'oli (apoteosi)

Francisco de Zurbarán. Pintura a l'oli.

Hans Sebald Beham Gravat

ESCULTURA

PERVIVÈNCIA EN L'ART POSTERIOR

La mort tan dramàtica i al mateix temps sorprenentment ridícula d'aquest valerós heroï ha influit especialment en l'art renaixentista, del barroc i del neoclassicisme

PINTURA

còmplice accidental

pare

nou amor

assassina acciental

cervell de l'operació

mare

LICAS

ALCMENA

HÈRCULES

DEIANIRA

NESSO

íOLE

JÚPITER

COM ES RELACIONEN/QUIN ROL TENEN ELS PERSONATGES?

Fisicament mig home mig cavall; és un centaure.

Enganyós i cruel però astut. Estant mort obté la venjança.

Personatge dolent: és calculador, venjatiu i manipulador.

Fisicament se la presenta com a jove i bella

No actua per venjança sinó per temor, inseguretat i amor incondicional.

Personatge tràgic: actua sense maldat, obté resultat terrible que la destrossa.

DEIANIRA

NESSO

HÈRCULES

Fisicament és fort i valent , aconsegueix el que vol. Típic model d'heroï.

Impulsiu i inconscient, un cop s'enamora d'una altra no es preocupa de Deianira.

Personatge èpic: mor amb dignitat llançant-se al foc.

DESCRIPCIÓ PERSONATGES PRINCIPALS

que Hèrcules havia demanat una túnica nova per a la celebració d'un sacrifici en honor a Zeus. Per això, va fer que Licas, el company d'aquest, li hi entregués impregnada de la sang. Malauradament tan bon punt Hèrcules es va vestir, la túnica se li va apegar i va començar a cremar-li la pell. Desesperat va demanar que encenguessen una pira que havia preparada per al ritual i s'hi va tirar per a acabar el patiment. Amb tot això Zeus el va rescatar de l'inframón i el convertí en immortal. En el món de les divinitats es casà amb Hebe. Deianira, arrepentida, es va suicidar.

El final d'Hèrcules

El mite explica com després de disparar una fletxa al centaure Nesso perquè intentà violar a Deianira , en els seus últims instants de vida, aquest li oferí a la dona la seua sang com a regal perquè podia fer que s'enamorés d'ella aquell a qui se li impregnés la roba amb aquesta. Ella, inicialment, no en va fer ús. Però uns anys després, Hèrcules marxà a la guerra i va arribar a orelles d'ella que no tornaria donat s'havia enamorat de Íole. Llavors ella va recordar la sang del centaure i també